# Jurnalul Oficial L 200/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 200 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 601 august 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 200

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 601 august 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1405 al Comisiei din 31 iulie 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 847/2006 în ceea ce privește contingentele tarifare ale Uniunii pentru anumite preparate sau conserve de pește originare din Thailanda | 1 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1406 a Comisiei din 31 iulie 2017 de determinare a poziționării infrastructurii terestre a sistemului EGNOS (
  1
  ) | 4 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1405 al Comisiei din 31 iulie 2017 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 847/2006 în ceea ce privește contingentele tarifare ale Uniunii pentru anumite preparate sau conserve de pește originare din Thailanda

1

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1406 a Comisiei din 31 iulie 2017 de determinare a poziționării infrastructurii terestre a sistemului EGNOS (
  1
  )

1

4

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 1.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 200/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1405 AL COMISIEI

din 31 iulie 2017

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 847/2006 în ceea ce privește contingentele tarifare ale Uniunii pentru anumite preparate sau conserve de pește originare din Thailanda

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia 2006/324/CE a Consiliului din 27 februarie 2006 privind încheierea unui acord sub forma unui schimb de scrisori între Comunitatea Europeană și Regatul Thailandei în conformitate cu articolul XXIV alineatul (6) și articolul XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 privind modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Cehe, Republicii Estonia, Republicii Cipru, Republicii Letonia, Republicii Lituania, Republicii Ungare, Republicii Malta, Republicii Polone, Republicii Slovenia și Republicii Slovace, în cadrul procesului de aderare la Uniunea Europeană (1), în special articolul 2,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 847/2006 al Comisiei (2) a introdus, începând cu 2 iunie 2006, două contingente tarifare anuale scutite de taxe vamale pentru importurile de anumite preparate sau conserve de pește. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 847/2006 al Comisiei (2) a introdus, începând cu 2 iunie 2006, două contingente tarifare anuale scutite de taxe vamale pentru importurile de anumite preparate sau conserve de pește.

| (2) | În conformitate cu Acordul sub forma unui schimb de scrisori dintre Comunitatea Europeană și Regatul Thailandei, anexat la Decizia 2006/324/CE, un anumit volum din fiecare dintre contingentele tarifare respective a fost alocat Regatului Thailandei, iar volumul rămas a fost deschis importurilor din toate țările. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu Acordul sub forma unui schimb de scrisori dintre Comunitatea Europeană și Regatul Thailandei, anexat la Decizia 2006/324/CE, un anumit volum din fiecare dintre contingentele tarifare respective a fost alocat Regatului Thailandei, iar volumul rămas a fost deschis importurilor din toate țările.

| (3) | Un contingent tarifar specific unei țări se alocă pe baza originii nepreferențiale a mărfurilor. Indicația originii nepreferențiale trebuie să fie inclusă în declarația de punere în liberă circulație în Uniune. În unele cazuri, declarația respectivă trebuie să fie însoțită de o dovadă de origine eliberată de autoritățile competente din țara de origine. |
| --- | --- |

(3)

Un contingent tarifar specific unei țări se alocă pe baza originii nepreferențiale a mărfurilor. Indicația originii nepreferențiale trebuie să fie inclusă în declarația de punere în liberă circulație în Uniune. În unele cazuri, declarația respectivă trebuie să fie însoțită de o dovadă de origine eliberată de autoritățile competente din țara de origine.

| (4) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 847/2006, pentru a beneficia de partea din contingentele tarifare alocată Thailandei, trebuie prezentat un certificat de origine care îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 47 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 847/2006, pentru a beneficia de partea din contingentele tarifare alocată Thailandei, trebuie prezentat un certificat de origine care îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 47 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (3).

| (5) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/481 al Comisiei (4) a abrogat Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 cu efect de la 1 mai 2016. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/481 al Comisiei (4) a abrogat Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 cu efect de la 1 mai 2016.

| (6) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (5), în vigoare de la 1 mai 2016, nu mai conține o procedură de emitere și prezentare a unui certificat de origine comparabilă cu procedura aplicată până la 30 aprilie 2016 în conformitate cu articolul 47 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (5), în vigoare de la 1 mai 2016, nu mai conține o procedură de emitere și prezentare a unui certificat de origine comparabilă cu procedura aplicată până la 30 aprilie 2016 în conformitate cu articolul 47 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93.

| (7) | Importurile în Uniune de preparate și conserve de pește originare din Thailanda care beneficiază de contingentele tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 847/2006 sunt condiționate de prezentarea unui document sanitar-veterinar comun de intrare (DSVCI) în conformitate cu condițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 136/2004 al Comisiei (6). Procedura de emitere a certificatului DSVCI oferă suficiente garanții în ceea ce privește originea preparatelor sau conservelor de pește. |
| --- | --- |

(7)

Importurile în Uniune de preparate și conserve de pește originare din Thailanda care beneficiază de contingentele tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 847/2006 sunt condiționate de prezentarea unui document sanitar-veterinar comun de intrare (DSVCI) în conformitate cu condițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 136/2004 al Comisiei (6). Procedura de emitere a certificatului DSVCI oferă suficiente garanții în ceea ce privește originea preparatelor sau conservelor de pește.

| (8) | În plus, autoritățile vamale pot să solicite declarantului să dovedească originea mărfurilor în conformitate cu articolul 61 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7). Acest lucru permite utilizarea altor mijloace de probă în afară de un certificat oficial și garantează că normele relevante sunt aplicate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(8)

În plus, autoritățile vamale pot să solicite declarantului să dovedească originea mărfurilor în conformitate cu articolul 61 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7). Acest lucru permite utilizarea altor mijloace de probă în afară de un certificat oficial și garantează că normele relevante sunt aplicate în mod corespunzător.

| (9) | Prin urmare, cerința de a prezenta un certificat de origine pentru a beneficia de contingentele tarifare pentru mărfurile în cauză originare din Thailanda ar trebui eliminată din Regulamentul (CE) nr. 847/2006. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, cerința de a prezenta un certificat de origine pentru a beneficia de contingentele tarifare pentru mărfurile în cauză originare din Thailanda ar trebui eliminată din Regulamentul (CE) nr. 847/2006.

| (10) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 prevede norme de gestionare a contingentelor tarifare care înlocuiesc, de la 1 mai 2016, normele prevăzute la articolele 308a-308d din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/2006 ar trebui modificat pentru a lua în considerare noile norme. |
| --- | --- |

(10)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 prevede norme de gestionare a contingentelor tarifare care înlocuiesc, de la 1 mai 2016, normele prevăzute la articolele 308a-308d din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/2006 ar trebui modificat pentru a lua în considerare noile norme.

| (11) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/2006 se înlocuiesc cu următorul text:

„Articolul 3

Originea se determină în conformitate cu dispozițiile în vigoare în Uniune.

Articolul 4

Contingentele tarifare stabilite în prezentul regulament se gestionează în conformitate cu articolele 49-54 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (*1).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 iulie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 120, 5.5.2006, p. 17.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 847/2006 al Comisiei din 8 iunie 2006 de deschidere și de stabilire a modului de gestionare a contingentelor tarifare comunitare pentru anumite preparate sau conserve de pește (JO L 156, 9.6.2006, p. 8).

2

(3)  Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/481 al Comisiei din 1 aprilie 2016 de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 87, 2.4.2016, p. 24).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 136/2004 al Comisiei din 22 ianuarie 2004 de stabilire a procedurilor controalelor sanitar-veterinare la punctele de control la frontieră ale Comunității la importul produselor provenind din țări terțe (JO L 21, 28.1.2004, p. 11).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

7

---

DECIZII

| 1.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 200/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 200/4

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1406 A COMISIEI

din 31 iulie 2017

de determinare a poziționării infrastructurii terestre a sistemului EGNOS

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind punerea în aplicare și exploatarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 876/2002 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 12 alineatul (3) litera (c),

întrucât:

| (1) | Sistemul EGNOS aparține Uniunii Europene în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013. Achiziționarea sa deplină de către Uniune la 1 aprilie 2009 a făcut obiectul unui schimb de scrisori între Agenția Spațială Europeană și Comisie la 24 martie și la 31 martie 2009 și a fost aprobată prin decizia Comisiei din 31 martie 2009 (2). În scrisoarea trimisă Agenției Spațiale Europene la 31 martie 2009, Comisia a precizat că acceptă bunurile în starea de fapt și de drept în care se află. |
| --- | --- |

(1)

Sistemul EGNOS aparține Uniunii Europene în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013. Achiziționarea sa deplină de către Uniune la 1 aprilie 2009 a făcut obiectul unui schimb de scrisori între Agenția Spațială Europeană și Comisie la 24 martie și la 31 martie 2009 și a fost aprobată prin decizia Comisiei din 31 martie 2009 (2). În scrisoarea trimisă Agenției Spațiale Europene la 31 martie 2009, Comisia a precizat că acceptă bunurile în starea de fapt și de drept în care se află.

| (2) | Infrastructura terestră a sistemului EGNOS este alcătuită dintr-un centru de coordonare pentru operarea sistemului, din centre de control al misiunii, din stații de monitorizare a semnalului și a integrității sale, din stații de comunicare cu sateliții geostaționari, dintr-un centru de servicii și dintr-o rețea securizată de transmitere a datelor. |
| --- | --- |

(2)

Infrastructura terestră a sistemului EGNOS este alcătuită dintr-un centru de coordonare pentru operarea sistemului, din centre de control al misiunii, din stații de monitorizare a semnalului și a integrității sale, din stații de comunicare cu sateliții geostaționari, dintr-un centru de servicii și dintr-o rețea securizată de transmitere a datelor.

| (3) | Centrul de coordonare pentru operarea sistemului constituie baza operării sistemului EGNOS, deoarece gestionează activitățile operaționale și de întreținere ale sistemului. Se află amplasat la Toulouse (Franța) din 2004, deci dinainte de achiziționarea de către Uniune a sistemului. Nu este cazul să fie repusă în discuție această amplasare, din moment ce ea corespunde necesităților programului, profită de investițiile publice care i-au fost deja acordate și satisface cerințele în materie de securitate în coordonare cu statul membru pe teritoriul căruia se află centrul de coordonare pentru operarea sistemului. În plus, transferul într-o poziționare diferită ar impune costuri și ar fi de natură să perturbe funcționarea sistemului. |
| --- | --- |

(3)

Centrul de coordonare pentru operarea sistemului constituie baza operării sistemului EGNOS, deoarece gestionează activitățile operaționale și de întreținere ale sistemului. Se află amplasat la Toulouse (Franța) din 2004, deci dinainte de achiziționarea de către Uniune a sistemului. Nu este cazul să fie repusă în discuție această amplasare, din moment ce ea corespunde necesităților programului, profită de investițiile publice care i-au fost deja acordate și satisface cerințele în materie de securitate în coordonare cu statul membru pe teritoriul căruia se află centrul de coordonare pentru operarea sistemului. În plus, transferul într-o poziționare diferită ar impune costuri și ar fi de natură să perturbe funcționarea sistemului.

| (4) | Cele două centre de control al misiunii au sarcina de a monitoriza și controla în permanență starea și funcționarea sistemului. Acestea sunt amplasate la Ciampino (Italia) și Torrejon (Spania) din anul 2004 și, respectiv, 2003, deci dinainte de achiziționarea de către Uniune a sistemului. Nu este cazul să fie repuse în discuție aceste amplasări, din moment ce ele corespund necesităților programului, profită de investițiile publice care le-au fost deja acordate și satisfac cerințele în materie de securitate în coordonare cu statele membre pe teritoriul cărora se află centrele de control al misiunii. În plus, transferul în poziționări diferite ar impune costuri și ar fi de natură să perturbe funcționarea sistemului. |
| --- | --- |

(4)

Cele două centre de control al misiunii au sarcina de a monitoriza și controla în permanență starea și funcționarea sistemului. Acestea sunt amplasate la Ciampino (Italia) și Torrejon (Spania) din anul 2004 și, respectiv, 2003, deci dinainte de achiziționarea de către Uniune a sistemului. Nu este cazul să fie repuse în discuție aceste amplasări, din moment ce ele corespund necesităților programului, profită de investițiile publice care le-au fost deja acordate și satisfac cerințele în materie de securitate în coordonare cu statele membre pe teritoriul cărora se află centrele de control al misiunii. În plus, transferul în poziționări diferite ar impune costuri și ar fi de natură să perturbe funcționarea sistemului.

| (5) | Stațiile de monitorizare a semnalului și a integrității sale (denumite în continuare „Ranging and Integrity Monitoring Station” sau „RIMS”) au rolul de a supraveghea la nivel local buna funcționare a sistemelor globale de radionavigație prin satelit (GNSS). Acestea efectuează măsurători în timp real ale diferențelor dintre datele de geolocalizare rezultate din semnalele emise de aceste sisteme și propria lor localizare de referință, cunoscută de o manieră extrem de precisă. La alegerea amplasării acestora se ține cont, în principal, de necesitatea tehnică a unei repartizări armonioase din punct de vedere geografic pe întregul teritoriu acoperit de sistemul EGNOS, dar și, de asemenea, de prezența posibilă a unor instalații și echipamente preexistente, precum și de respectarea cerințelor în materie de securitate în coordonare cu statele membre și țările terțe pe teritoriul cărora acestea sunt amplasate. |
| --- | --- |

(5)

Stațiile de monitorizare a semnalului și a integrității sale (denumite în continuare „Ranging and Integrity Monitoring Station” sau „RIMS”) au rolul de a supraveghea la nivel local buna funcționare a sistemelor globale de radionavigație prin satelit (GNSS). Acestea efectuează măsurători în timp real ale diferențelor dintre datele de geolocalizare rezultate din semnalele emise de aceste sisteme și propria lor localizare de referință, cunoscută de o manieră extrem de precisă. La alegerea amplasării acestora se ține cont, în principal, de necesitatea tehnică a unei repartizări armonioase din punct de vedere geografic pe întregul teritoriu acoperit de sistemul EGNOS, dar și, de asemenea, de prezența posibilă a unor instalații și echipamente preexistente, precum și de respectarea cerințelor în materie de securitate în coordonare cu statele membre și țările terțe pe teritoriul cărora acestea sunt amplasate.

| (6) | Numărul și amplasarea stațiilor RIMS pot evolua în funcție de dezvoltarea programului, de necesitățile acestuia și, în special, de extinderea domeniului de acoperire a sistemului, în deplină conformitate cu dispozițiile de la articolul 2 alineatul (5) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013. De asemenea, acestea pot fi modificate în conformitate cu rezultatele analizelor de risc în materie de securitate, în special în ceea ce privește stațiile RIMS situate în țări terțe. |
| --- | --- |

(6)

Numărul și amplasarea stațiilor RIMS pot evolua în funcție de dezvoltarea programului, de necesitățile acestuia și, în special, de extinderea domeniului de acoperire a sistemului, în deplină conformitate cu dispozițiile de la articolul 2 alineatul (5) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013. De asemenea, acestea pot fi modificate în conformitate cu rezultatele analizelor de risc în materie de securitate, în special în ceea ce privește stațiile RIMS situate în țări terțe.

| (7) | Stațiile de comunicare cu sateliții geostaționari (denumite în continuare „Navigation Land Earth Station” sau „NLES”) transmit către transponderele EGNOS instalate pe sateliții geostaționari date corectate care le permit receptorilor de semnale GNSS situați pe teritoriile acoperite de sistemul EGNOS să efectueze corecțiile corespunzătoare adaptate la geolocalizarea acestora. Există două stații NLES pentru fiecare satelit geostaționar. La alegerea amplasării acestora se ține cont, în principal, de cerințele tehnice, în special de necesitatea de a stabili o conexiune locală între echipamentele sistemului EGNOS și echipamentele de transmitere a semnalelor aparținând operatorilor de sateliți geostaționari pe care sunt instalate transponderele EGNOS; se ține cont, de asemenea, de respectarea cerințelor în materie de securitate. |
| --- | --- |

(7)

Stațiile de comunicare cu sateliții geostaționari (denumite în continuare „Navigation Land Earth Station” sau „NLES”) transmit către transponderele EGNOS instalate pe sateliții geostaționari date corectate care le permit receptorilor de semnale GNSS situați pe teritoriile acoperite de sistemul EGNOS să efectueze corecțiile corespunzătoare adaptate la geolocalizarea acestora. Există două stații NLES pentru fiecare satelit geostaționar. La alegerea amplasării acestora se ține cont, în principal, de cerințele tehnice, în special de necesitatea de a stabili o conexiune locală între echipamentele sistemului EGNOS și echipamentele de transmitere a semnalelor aparținând operatorilor de sateliți geostaționari pe care sunt instalate transponderele EGNOS; se ține cont, de asemenea, de respectarea cerințelor în materie de securitate.

| (8) | Numărul și amplasarea stațiilor NLES pot evolua în funcție de dezvoltarea și de necesitățile programului, în special în funcție de durata de viață a transponderelor EGNOS instalate pe sateliții geostaționari aflați în prezent pe orbită, precum și de alegerea sateliților la bordul cărora vor fi îmbarcate viitoarele transpondere. |
| --- | --- |

(8)

Numărul și amplasarea stațiilor NLES pot evolua în funcție de dezvoltarea și de necesitățile programului, în special în funcție de durata de viață a transponderelor EGNOS instalate pe sateliții geostaționari aflați în prezent pe orbită, precum și de alegerea sateliților la bordul cărora vor fi îmbarcate viitoarele transpondere.

| (9) | Rolul centrului de servicii este, pe de o parte, acela de a supraveghea calitatea semnalelor și a datelor transmise de transponderele instalate pe sateliții geostaționari și, pe de altă parte, acela de a servi drept interfață cu utilizatorii EGNOS. De asemenea, acesta asigură diseminarea informațiilor cu caracter comercial ale serviciului EDAS menționat la articolul 2 alineatul (5) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013. Centrul de servicii se află instalat la Torrejon (Spania) din 2004, deci dinainte de achiziționarea de către Uniune a sistemului. Nu este cazul să fie repusă în discuție această amplasare, din moment ce ea corespunde necesităților programului, profită de investițiile publice care i-au fost deja acordate și satisface cerințele în materie de securitate în coordonare cu statul membru pe teritoriul căruia se află centrul de servicii. În plus, transferul într-o poziționare diferită ar impune costuri și ar fi de natură să perturbe funcționarea sistemului. |
| --- | --- |

(9)

Rolul centrului de servicii este, pe de o parte, acela de a supraveghea calitatea semnalelor și a datelor transmise de transponderele instalate pe sateliții geostaționari și, pe de altă parte, acela de a servi drept interfață cu utilizatorii EGNOS. De asemenea, acesta asigură diseminarea informațiilor cu caracter comercial ale serviciului EDAS menționat la articolul 2 alineatul (5) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013. Centrul de servicii se află instalat la Torrejon (Spania) din 2004, deci dinainte de achiziționarea de către Uniune a sistemului. Nu este cazul să fie repusă în discuție această amplasare, din moment ce ea corespunde necesităților programului, profită de investițiile publice care i-au fost deja acordate și satisface cerințele în materie de securitate în coordonare cu statul membru pe teritoriul căruia se află centrul de servicii. În plus, transferul într-o poziționare diferită ar impune costuri și ar fi de natură să perturbe funcționarea sistemului.

| (10) | În vederea asigurării unei interconectări securizate în timp real a tuturor componentelor infrastructurii terestre a sistemului EGNOS, acestea sunt legate între ele prin intermediul rețelei EWAN („EGNOS Wide Area Network”), o rețea securizată de transmitere a datelor dedicată în mod special sistemului. Din cauza caracteristicilor fizice ale acestei rețele, poziționarea sa nu poate fi determinată și specificată în prezenta decizie. |
| --- | --- |

(10)

În vederea asigurării unei interconectări securizate în timp real a tuturor componentelor infrastructurii terestre a sistemului EGNOS, acestea sunt legate între ele prin intermediul rețelei EWAN („EGNOS Wide Area Network”), o rețea securizată de transmitere a datelor dedicată în mod special sistemului. Din cauza caracteristicilor fizice ale acestei rețele, poziționarea sa nu poate fi determinată și specificată în prezenta decizie.

| (11) | Este oportună aprobarea poziționării centrului de coordonare pentru operarea sistemului, a centrelor de control al misiunii, a stațiilor RIMS, a stațiilor NLES și a centrului de servicii care constituie infrastructura terestră a sistemului EGNOS. |
| --- | --- |

(11)

Este oportună aprobarea poziționării centrului de coordonare pentru operarea sistemului, a centrelor de control al misiunii, a stațiilor RIMS, a stațiilor NLES și a centrului de servicii care constituie infrastructura terestră a sistemului EGNOS.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 36 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 36 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziționarea centrului de coordonare pentru operarea sistemului, a centrului de control al misiunii, a stațiilor de monitorizare a semnalului și a integrității sale, a stațiilor de comunicare cu sateliții geostaționari și a centrului de servicii constituind infrastructura terestră a sistemului EGNOS este stabilită în anexă.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 31 iulie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 1.

1

(2)  C(2009) 2386.

2

---

ANEXĂ

| Denumire | Poziționare |
| --- | --- |
| Centrul de coordonare pentru operarea sistemului | Toulouse (Franța) |
| Centre de control al misiunii | Ciampino (Italia), Torrejon (Spania) |
| Stațiile de monitorizare a semnalului și a integrității sale (RIMS) | Aalborg (Danemarca), Abou Simbel (Egipt), Azore (Portugalia), Agadir (Maroc), Al'Aqaba (Iordania), Alexandria (Egipt), Atena (Grecia), Berlin (Germania), Catania (Italia), Ciampino (Italia), Cork (Irlanda), Djerba (Tunisia), Egilsstadir (Islanda), Gavle (Suedia), Glasgow (Regatul Unit), Golbasi (Turcia), Gran Canaria (Spania), Haïfa (Israel), Hartebeeshoek (Africa de Sud), Jan Mayen (Norvegia), Kiev (Ucraina), Kirkenes (Norvegia), Kourou (Franța), Kuusamo (Finlanda), Lappeenranta (Finlanda), La Palma (Spania), Lisabona (Portugalia), Madeira (Portugalia), Malaga (Spania), Moncton (Canada), Nouakchott (Mauritania), Oran (Algeria), Palma de Mallorca (Spania), Paris (Franța), Reykjavik (Islanda), Santiago de Compostela (Spania), Sofia (Bulgaria), Svalbard (Norvegia), Swanwick (Regatul Unit), Toulouse (Franța), Tromsø (Norvegia), Trondheim (Norvegia), Varșovia (Polonia), Zürich (Elveția) |
| Stațiile de comunicare cu sateliții geostaționari (NLES) | Aussaguel (Franța), Betzdorf (Luxemburg), Burum (Țările de Jos), Cagliari (Italia), Fucino (Italia), Rambouillet (Franța), Redu (Belgia) |
| Centrul de servicii | Torrejon (Spania) |

Denumire

Poziționare

Centrul de coordonare pentru operarea sistemului

Toulouse (Franța)

Centre de control al misiunii

Ciampino (Italia), Torrejon (Spania)

Stațiile de monitorizare a semnalului și a integrității sale (RIMS)

Aalborg (Danemarca), Abou Simbel (Egipt), Azore (Portugalia), Agadir (Maroc), Al'Aqaba (Iordania), Alexandria (Egipt), Atena (Grecia), Berlin (Germania), Catania (Italia), Ciampino (Italia), Cork (Irlanda), Djerba (Tunisia), Egilsstadir (Islanda), Gavle (Suedia), Glasgow (Regatul Unit), Golbasi (Turcia), Gran Canaria (Spania), Haïfa (Israel), Hartebeeshoek (Africa de Sud), Jan Mayen (Norvegia), Kiev (Ucraina), Kirkenes (Norvegia), Kourou (Franța), Kuusamo (Finlanda), Lappeenranta (Finlanda), La Palma (Spania), Lisabona (Portugalia), Madeira (Portugalia), Malaga (Spania), Moncton (Canada), Nouakchott (Mauritania), Oran (Algeria), Palma de Mallorca (Spania), Paris (Franța), Reykjavik (Islanda), Santiago de Compostela (Spania), Sofia (Bulgaria), Svalbard (Norvegia), Swanwick (Regatul Unit), Toulouse (Franța), Tromsø (Norvegia), Trondheim (Norvegia), Varșovia (Polonia), Zürich (Elveția)

Stațiile de comunicare cu sateliții geostaționari (NLES)

Aussaguel (Franța), Betzdorf (Luxemburg), Burum (Țările de Jos), Cagliari (Italia), Fucino (Italia), Rambouillet (Franța), Redu (Belgia)

Centrul de servicii

Torrejon (Spania)

---