# Euroopa Liidu L 179/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik12. juuli 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 179

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik12. juuli 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/1249, 16. juuni 2017, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) liidu nimel sõlmimise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/1250, 11. juuli 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa seoses 4,5-epoksüdets-2(trans)-enaali väljajätmisega Euroopa Liidu lõhna- ja maitseainete loetelust (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1251, 11. juuli 2017, millega muudetakse 271. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu | 6 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1252, 11. juuli 2017, millega toetatakse kemikaaliohutuse ja -julgeoleku tugevdamist Ukrainas kooskõlas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisega | 8 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1253, 11. juuli 2017, millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger) | 15 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/1254, 4. juuli 2017, mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust Stop TTIP
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 4725 all) | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1255, 11. juuli 2017, milles käsitletakse riiklike süsteemide ja menetluste kirjeldamise vormi organisatsioonide EURESe liikmeteks ja partneriteks vastuvõtmiseks (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1256, 11. juuli 2017, milles käsitletakse EURESe võrgustiku riiklike tööprogrammide kohta liidu tasandil teabe vahetamise vorme ja menetlusi (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1257, 11. juuli 2017, milles käsitletakse EURESe portaalis vabade töökohtade ning töökohataotluste ja CVde omavahelist sobitamist võimaldava ühtse süsteemi jaoks vajalikke tehnilisi standardeid ja vorminguid (
  1
  ) | 32 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2017/1258, 5. juuli 2017, konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamist käsitlevate otsuste delegeerimise kohta (EKP/2017/22) | 39 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/1249, 16. juuni 2017, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) liidu nimel sõlmimise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/1250, 11. juuli 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa seoses 4,5-epoksüdets-2(trans)-enaali väljajätmisega Euroopa Liidu lõhna- ja maitseainete loetelust (
  1
  )

trans

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1251, 11. juuli 2017, millega muudetakse 271. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

6

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1252, 11. juuli 2017, millega toetatakse kemikaaliohutuse ja -julgeoleku tugevdamist Ukrainas kooskõlas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisega

8

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/1253, 11. juuli 2017, millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger)

15

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/1254, 4. juuli 2017, mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust Stop TTIP
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 4725 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 4725 all)

16

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1255, 11. juuli 2017, milles käsitletakse riiklike süsteemide ja menetluste kirjeldamise vormi organisatsioonide EURESe liikmeteks ja partneriteks vastuvõtmiseks (
  1
  )

1

18

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1256, 11. juuli 2017, milles käsitletakse EURESe võrgustiku riiklike tööprogrammide kohta liidu tasandil teabe vahetamise vorme ja menetlusi (
  1
  )

1

24

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1257, 11. juuli 2017, milles käsitletakse EURESe portaalis vabade töökohtade ning töökohataotluste ja CVde omavahelist sobitamist võimaldava ühtse süsteemi jaoks vajalikke tehnilisi standardeid ja vorminguid (
  1
  )

1

32

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2017/1258, 5. juuli 2017, konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamist käsitlevate otsuste delegeerimise kohta (EKP/2017/22)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 12.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/1249,

16. juuni 2017,

Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) liidu nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2017/479 (2) kirjutas komisjon 8. detsembril 2016 alla Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020 (edaspidi „leping“), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2017/479 (2) kirjutas komisjon 8. detsembril 2016 alla Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020 (edaspidi „leping“), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 515/2014 (3) on sätestatud, et Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid osalevad rahastamisvahendis kooskõlas kõnealuse määrusega ning et kehtestatakse nende riikide osamaksete tasumise kord ja täiendavad eeskirjad sellise osalemise kohta, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja Euroopa Kontrollikoja auditeerimisalane pädevus. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 515/2014 (3) on sätestatud, et Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid osalevad rahastamisvahendis kooskõlas kõnealuse määrusega ning et kehtestatakse nende riikide osamaksete tasumise kord ja täiendavad eeskirjad sellise osalemise kohta, sealhulgas sätted, millega tagatakse liidu finantshuvide kaitse ja Euroopa Kontrollikoja auditeerimisalane pädevus.

| (3) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (4) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (4) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (4) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (5) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ, (5) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ, (5) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (6) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(6)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline leping täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020 kiidetakse liidu nimel heaks (6).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 19 lõikes 2 sätestatud teate, et väljendada liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval (7).

Luxembourg, 16. juuni 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SCICLUNA

---

(1)  Nõusolek on antud 16. mail 2017 (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 8. detsembri 2016. aasta otsus (EL) 2017/479 Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) liidu nimel allkirjastamise ning ajutise kohaldamise kohta (ELT L 75, 21.3.2017, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 515/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 574/2007/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 143).

3

(4)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ sätetes Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

4

acquis

(5)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

5

acquis

(6)  Lepingu tekst koos selle allkirjastamise otsusega on avaldatud ELTs L 75, 21.3.2017, lk 3.

6

(7)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

7

Euroopa Liidu Teatajas

---

MÄÄRUSED

| 12.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1250,

11. juuli 2017,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa seoses 4,5-epoksüdets-2(trans)-enaali väljajätmisega Euroopa Liidu lõhna- ja maitseainete loetelust

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisas on sätestatud Euroopa Liidus toidus kasutada lubatud lõhna- ja maitseainete ning nende lähtematerjalide loetelu ja selliste ainete kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisas on sätestatud Euroopa Liidus toidus kasutada lubatud lõhna- ja maitseainete ning nende lähtematerjalide loetelu ja selliste ainete kasutamise tingimused.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 872/2012 (3) võeti vastu lõhna- ja maitseainete loetelu ja kanti see loetelu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osasse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 872/2012 (3) võeti vastu lõhna- ja maitseainete loetelu ja kanti see loetelu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osasse.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa võib ajakohastada vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtsele menetlusele kas komisjoni algatusel või liikmesriigi või huvitatud isiku esitatud taotluse alusel. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa võib ajakohastada vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtsele menetlusele kas komisjoni algatusel või liikmesriigi või huvitatud isiku esitatud taotluse alusel.

| (4) | Lõhna- ja maitseaine 4,5-epoksüdets-2(trans)-enaal (FLi nr: 16.071) on kantud määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisasse hindamisel oleva lõhna- ja maitseainena, mille kohta Euroopa Toiduohutusamet küsis täiendavaid teaduslikke andmeid. Taotleja on sellised andmed esitanud. |
| --- | --- |

(4)

Lõhna- ja maitseaine 4,5-epoksüdets-2(trans)-enaal (FLi nr: 16.071) on kantud määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisasse hindamisel oleva lõhna- ja maitseainena, mille kohta Euroopa Toiduohutusamet küsis täiendavaid teaduslikke andmeid. Taotleja on sellised andmed esitanud.

| (5) | Toiduohutusamet hindas esitatud andmeid ja jõudis oma 4. mai 2017. aasta teaduslikus arvamuses (4) järeldusele, et 4,5-epoksüdets-2(trans)-enaal (FLi nr: 16.071) võib olla tervisele ohtlik, kuna esitatud in vivo katsetulemustes täheldati genotoksilist mõju rottide maksale. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet hindas esitatud andmeid ja jõudis oma 4. mai 2017. aasta teaduslikus arvamuses (4) järeldusele, et 4,5-epoksüdets-2(trans)-enaal (FLi nr: 16.071) võib olla tervisele ohtlik, kuna esitatud in vivo katsetulemustes täheldati genotoksilist mõju rottide maksale.

| (6) | Seega ei vasta 4,5-epoksüdets-2(trans)-enaali (FLi nr: 16.071) kasutamine määruse (EÜ) nr 1334/2008 artikli 4 punktis a sätestatud lõhna- ja maitseainete kasutamise üldistele kasutustingimustele. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune aine inimeste tervise kaitsmise huvides loetelust viivitamata eemaldada. |
| --- | --- |

(6)

Seega ei vasta 4,5-epoksüdets-2(trans)-enaali (FLi nr: 16.071) kasutamine määruse (EÜ) nr 1334/2008 artikli 4 punktis a sätestatud lõhna- ja maitseainete kasutamise üldistele kasutustingimustele. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune aine inimeste tervise kaitsmise huvides loetelust viivitamata eemaldada.

| (7) | Seepärast peaks komisjon terviseohtu põhjustava aine eemaldamiseks Euroopa Liidu loetelust kasutama kiirmenetlust. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast peaks komisjon terviseohtu põhjustava aine eemaldamiseks Euroopa Liidu loetelust kasutama kiirmenetlust.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa tuleks seega vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuli 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 34.

1

(2)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 1. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 872/2012, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2232/96 ettenähtud lõhna- ja maitseainete loetelu, lisatakse see Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisasse ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 1565/2000 ja komisjoni otsus nr 1999/217/EÜ (ELT L 267, 2.10.2012, lk 1).

3

(4)  EFSA CEF Panel (EFSA Panel on Food Contact Materials, Enzymes, Flavourings). Scientific Opinion on Flavouring Group Evaluation 226 Rev 1 (FGE.226Rev1): consideration of genotoxicity data on one alpha, beta-unsaturated aldehyde from chemical subgroup 1.1.1(b) of FGE.19. EFSA Journal 2017;15(5):4847, 24 lk https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4847

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osast jäetakse välja järgmine kanne:

| „16.071 | 4,5-epoksüdets-2(trans)-enaal | 188590-62–7 | 1570 | | Vähemalt 87 %; teisene koostisaine: 8–9 % 4,5-epoksüdets-2(cis)-enaali | | 1 | EFSA“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„16.071

4,5-epoksüdets-2(trans)-enaal

188590-62–7

1570

Vähemalt 87 %; teisene koostisaine: 8–9 % 4,5-epoksüdets-2(cis)-enaali

1

EFSA“

---

| 12.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1251,

11. juuli 2017,

millega muudetakse 271. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 6. juulil 2017 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe üksuse nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

6. juulil 2017 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe üksuse nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuli 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse juhataja

---

(1)  
  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas lisatakse pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused“ alla järgmine kanne:

„Jamaat-ul-Ahrar (JuA) (teiste nimedega: a) Jamaat-e-Ahrar; b) Tehrik-e Taliban Pakistan Jamaat ul Ahrar; c) Ahrar-ul-Hind. Aadress: a) Lalpura, Nangarhari provints, Afganistan (alates 2015. aasta juunist); b) Mohmand Agency, Pakistan (2014. aasta augusti seisuga). Muu teave: tegutseb Nangarhari provintsis Afganistanis ja Pakistani–Afgnistani piirialal. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 6.7.2017.“

---

OTSUSED

| 12.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/8

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/1252,

11. juuli 2017,

millega toetatakse kemikaaliohutuse ja -julgeoleku tugevdamist Ukrainas kooskõlas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille II peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida on vaja võtta nii liidus kui kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille II peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida on vaja võtta nii liidus kui kolmandates riikides.

| (2) | Liit viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, pakkudes riikidele tehnilist abi ja ekspertnõu paljude massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmete osas, ning tugevdab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu rolli. |
| --- | --- |

(2)

Liit viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, pakkudes riikidele tehnilist abi ja ekspertnõu paljude massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmete osas, ning tugevdab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu rolli.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 vastu resolutsiooni 1540 (2004) (edaspidi „UNSCR 1540 (2004)“), esimese rahvusvahelise dokumendi, mis terviklikult ja igakülgselt käsitleb massihävitusrelvi, nende kandevahendeid ja massihävitusrelvadega seotud materjale. UNSCR 1540 (2004) sätestab siduvad kohustused kõikidele riikidele, kelle eesmärgiks on ära hoida ja tõkestada valitsusest sõltumatult tegutsevate isikute või organisatsioonide juurdepääsu sellistele relvadele ja relvadega seotud materjalidele. ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas UNSCR 1540 (2004) abil ka seda, et kõik riigid peavad võtma ja jõustama tõhusaid meetmeid, millega kehtestatakse siseriiklik kontroll, et hoida ära tuuma-, keemia- või bioloogiliste relvade ja nende kandevahendite levik, sealhulgas kehtestades asjakohased kontrollid seonduvate materjalide üle. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 vastu resolutsiooni 1540 (2004) (edaspidi „UNSCR 1540 (2004)“), esimese rahvusvahelise dokumendi, mis terviklikult ja igakülgselt käsitleb massihävitusrelvi, nende kandevahendeid ja massihävitusrelvadega seotud materjale. UNSCR 1540 (2004) sätestab siduvad kohustused kõikidele riikidele, kelle eesmärgiks on ära hoida ja tõkestada valitsusest sõltumatult tegutsevate isikute või organisatsioonide juurdepääsu sellistele relvadele ja relvadega seotud materjalidele. ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas UNSCR 1540 (2004) abil ka seda, et kõik riigid peavad võtma ja jõustama tõhusaid meetmeid, millega kehtestatakse siseriiklik kontroll, et hoida ära tuuma-, keemia- või bioloogiliste relvade ja nende kandevahendite levik, sealhulgas kehtestades asjakohased kontrollid seonduvate materjalide üle.

| (4) | Keemiarelvade keelustamise konventsiooni ja UNSCR 1540 (2004) ülemaailmne järgimine ja täielik rakendamine on Ukraina jaoks massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnas peamiste prioriteetide hulgas, eelkõige võttes arvesse asjaolu, et Ukraina on ajavahemikul 2016–2017 ÜRO Julgeolekunõukogu mittealaline liige. |
| --- | --- |

(4)

Keemiarelvade keelustamise konventsiooni ja UNSCR 1540 (2004) ülemaailmne järgimine ja täielik rakendamine on Ukraina jaoks massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnas peamiste prioriteetide hulgas, eelkõige võttes arvesse asjaolu, et Ukraina on ajavahemikul 2016–2017 ÜRO Julgeolekunõukogu mittealaline liige.

| (5) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (1) (edaspidi „assotsieerimisleping“) allkirjastati 21. märtsil ja 27. juunil 2014. Assotsieerimislepingus nähakse muu hulgas ette Ukraina õigusaktide kiirendatud ühtlustamise asjakohaste liidu õigusaktidega, sealhulgas takistuste kõrvaldamise UNSCR 1540 (2004) täielikuks rakendamiseks. Assotsieerimislepingut on ajutiselt ja osaliselt kohaldatud alates 2014. aasta novembrist ja 2016. aasta jaanuarist. |
| --- | --- |

(5)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (1) (edaspidi „assotsieerimisleping“) allkirjastati 21. märtsil ja 27. juunil 2014. Assotsieerimislepingus nähakse muu hulgas ette Ukraina õigusaktide kiirendatud ühtlustamise asjakohaste liidu õigusaktidega, sealhulgas takistuste kõrvaldamise UNSCR 1540 (2004) täielikuks rakendamiseks. Assotsieerimislepingut on ajutiselt ja osaliselt kohaldatud alates 2014. aasta novembrist ja 2016. aasta jaanuarist.

| (6) | Kooskõlas Ukraina valitsuse koostatud assotsieerimislepingu rakendamise tegevuskavaga (2014–2017) võttis Ukraina kohustuse töötada välja eeskirjad ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste kontrollimiseks. Ukraina ministrite kabinet otsustas ka tugevdada kemikaaliohutust ja -julgeolekut, töötades välja seadusandlikud ja reguleerivad meetmed, mida võetakse seoses ohtlike keemiliste ainete ohutu käitlemise nõuete järgimise ning ohtlike keemiatoodete ebaseadusliku turustamise ärahoidmisega. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas Ukraina valitsuse koostatud assotsieerimislepingu rakendamise tegevuskavaga (2014–2017) võttis Ukraina kohustuse töötada välja eeskirjad ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste kontrollimiseks. Ukraina ministrite kabinet otsustas ka tugevdada kemikaaliohutust ja -julgeolekut, töötades välja seadusandlikud ja reguleerivad meetmed, mida võetakse seoses ohtlike keemiliste ainete ohutu käitlemise nõuete järgimise ning ohtlike keemiatoodete ebaseadusliku turustamise ärahoidmisega.

| (7) | Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) korraldas 11. ja 12. detsembril 2014 ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo (UNODA), Ukraina Keemikute Liidu ning kemikaaliohutuse ja -julgeoleku rahvusvahelise keskuse toetusel Kiievis üleriigilise ümarlauakohtumise seoses Ukraina suutlikkusega kemikaaliohutuse ja -julgeoleku valdkonnas ning integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi väljatöötamisega Ukrainas, sealhulgas UNSCR 1540 (2004) rakendamise edendamisega. Ümarlauakohtumisel osalesid Ukraina ja rahvusvaheliste partnerite paljude sidusrühmade esindajad ning selle tulemus kinnitati soovituste heakskiitmisega. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) korraldas 11. ja 12. detsembril 2014 ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo (UNODA), Ukraina Keemikute Liidu ning kemikaaliohutuse ja -julgeoleku rahvusvahelise keskuse toetusel Kiievis üleriigilise ümarlauakohtumise seoses Ukraina suutlikkusega kemikaaliohutuse ja -julgeoleku valdkonnas ning integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi väljatöötamisega Ukrainas, sealhulgas UNSCR 1540 (2004) rakendamise edendamisega. Ümarlauakohtumisel osalesid Ukraina ja rahvusvaheliste partnerite paljude sidusrühmade esindajad ning selle tulemus kinnitati soovituste heakskiitmisega.

| (8) | 24.–26. veebruaril 2015 toimus Viinis peamiste sidusrühmade ja rahvusvaheliste partnerite koosolek, millel käsitleti integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi väljatöötamist Ukrainas, sealhulgas UNSCR 1540 (2004) rakendamise edendamist. Ukraina osalejad kiitsid heaks Ukraina integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi teekaardi. |
| --- | --- |

(8)

24.–26. veebruaril 2015 toimus Viinis peamiste sidusrühmade ja rahvusvaheliste partnerite koosolek, millel käsitleti integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi väljatöötamist Ukrainas, sealhulgas UNSCR 1540 (2004) rakendamise edendamist. Ukraina osalejad kiitsid heaks Ukraina integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi teekaardi.

| (9) | Sellega seoses koostas OSCE sekretariaat tihedas koostöös Ukraina pädevate asutustega projektiettepanekud, mis esitati liidule ÜVJP eelarvest rahastamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Sellega seoses koostas OSCE sekretariaat tihedas koostöös Ukraina pädevate asutustega projektiettepanekud, mis esitati liidule ÜVJP eelarvest rahastamiseks.

| (10) | Vastavalt käesolevale otsusele läbiviidavate projektide tehniline rakendamine tuleks teha ülesandeks OSCE sekretariaadile, |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt käesolevale otsusele läbiviidavate projektide tehniline rakendamine tuleks teha ülesandeks OSCE sekretariaadile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Selleks, et edendada rahu ja julgeolekut ning tõhusat mitmepoolsust ülemaailmsel ja piirkondlikul tasandil, taotleb liit järgmiste eesmärkide täitmist

| a) | rahu ja julgeoleku edendamine liidu naabruses, vähendades OSCE piirkonnas ning eelkõige Ukrainas kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide ebaseadusliku kaubandusega loodud ohtu; |
| --- | --- |

a)

rahu ja julgeoleku edendamine liidu naabruses, vähendades OSCE piirkonnas ning eelkõige Ukrainas kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide ebaseadusliku kaubandusega loodud ohtu;

| b) | tõhusa mitmepoolsuse toetamine piirkondlikul tasandil, toetades OSCE tegevust, mille eesmärk on suurendada Ukraina pädevate asutuste suutlikkust, et hoida ära kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide ebaseaduslikku kaubandust, kooskõlas UNSCR 1540 (2004) alusel võetud kohustustega. |
| --- | --- |

b)

tõhusa mitmepoolsuse toetamine piirkondlikul tasandil, toetades OSCE tegevust, mille eesmärk on suurendada Ukraina pädevate asutuste suutlikkust, et hoida ära kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide ebaseaduslikku kaubandust, kooskõlas UNSCR 1540 (2004) alusel võetud kohustustega.

2.   Lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks võtab liit järgmised meetmed:

| a) | kemikaaliohutuse ja -julgeoleku alase Ukraina õigusraamistiku parandamine; |
| --- | --- |

a)

kemikaaliohutuse ja -julgeoleku alase Ukraina õigusraamistiku parandamine;

| b) | Ukraina riikliku referentkeskuse loomine kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide tuvastamiseks; |
| --- | --- |

b)

Ukraina riikliku referentkeskuse loomine kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide tuvastamiseks;

| c) | kontrolli tugevdamine kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide piiriülese liikumise üle. |
| --- | --- |

c)

kontrolli tugevdamine kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide piiriülese liikumise üle.

Esimeses lõigus nimetatud meetmete üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja ühise julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“).

2.   Artikli 1 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud meetmete tehnilist rakendamist teostab OSCE sekretariaat. OSCE sekretariaat täidab seda ülesannet kõrge esindaja vastutusel. Selleks lepib kõrge esindaja OSCE sekretariaadiga kokku vajaliku korra.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõike 2 esimeses lõigus osutatud meetmete rakendamise lähtesummaks on 1 431 156,90 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 2 osutatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sellel eesmärgil sõlmib komisjon rahastamislepingu OSCE sekretariaadiga. Rahastamislepingus sätestatakse, et OSCE sekretariaat tagab liidu abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esilekerkinud raskustest ja rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

Kõrge esindaja esitab nõukogule aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta, tuginedes OSCE sekretariaadi poolt korrapäraselt koostatavatele aruannetele. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon annab teavet artikli 1 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud meetmete finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmisest, kui kõnealuse ajavahemiku jooksul ei ole sõlmitud nimetatud rahastamislepingut.

Brüssel, 11. juuli 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

T. TÕNISTE

---

(1)  Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (ELT L 161, 29.5.2014, lk 3).

1

---

LISA

Kemikaaliohutuse ja -julgeoleku tugevdamine Ukrainas kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540(2004)

1.   Taust

Keemiarelvade või kemikaalide relvadena kasutamine valitsusväliste osalejate poolt on muutunud reaalseks ohuks. Praegust julgeolekuolukorda arvesse võttes ohustavad kemikaalide loata kasutamisest või keemiatööstusettevõtete vastu suunatud rünnakutest tulenevad ohud ja riskid tõsiselt Ukraina julgeolekut, majandust, rahvatervist ja keskkonda. Seetõttu korraldas Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) 11. ja 12. detsembril 2014 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) desarmeerimisküsimuste büroo (UNODA), Ukraina Keemikute Liidu ning kemikaaliohutuse ja -julgeoleku rahvusvahelise keskuse toetusel Kiievis üleriigilise ümarlauakohtumise seoses Ukraina suutlikkusega kemikaaliohutuse ja -julgeoleku valdkonnas ning integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi väljatöötamisega Ukrainas, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu resolutsiooni (UNSCR) 1540 (2004) rakendamise edendamisega.

Järelmeetmena korraldati 24.–26. veebruaril 2015 Viinis kohtumine, millel käsitleti integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi väljatöötamist. Riiklikud osalejad kiitsid heaks integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi tegevuskava. Esimese sammuna viisid rahvusvahelised eksperdid läbi Ukraina kemikaaliohutuse ja -julgeoleku täieliku läbivaatamise (edaspidi „täielik läbivaatamine“). Täieliku läbivaatamise käigus analüüsiti muu hulgas üldist kemikaaliohutuse ja -julgeoleku poliitikat Ukrainas, ohtlike kemikaalide transpordi ohutust ja turvalisust, ohtlike kemikaalide analüüsimise infrastruktuuri ja tehnilist suutlikkust, piiri- ja tollikontrolli ohtlike kemikaalide liikumise üle ning kemikaalide tootmise, ladustamise ja kasutamise ohutust ja turvalisust riigi tööstuses.

Täieliku läbivaatamise tulemusel töötas OSCE välja kolm projekti, et toetada integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi. Projektid töötati välja koostöös asjakohaste Ukraina ametiasutustega. Kõik projektid rakendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu rakenduskava vastavate sätete kohaselt.

2.   Eesmärgid

Käesoleva otsuse üldeesmärk on toetada OSCE projekte, mille eesmärk on tugevdada kemikaaliohutust ja -julgeolekut Ukrainas kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540 (2004) ning assotsieerimislepinguga, andes olulise panuse Ukraina integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi toetuseks. Eelkõige on käesoleva otsuse eesmärgiks vähendada kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide ebaseaduslikust kaubandusest tulenevat ohtu OSCE piirkonnas, eelkõige Ukrainas, ning seeläbi edendada rahu ja julgeolekut liidu naabruses.

3.   Projektide kirjeldus

3.1.   Projekt 1: kemikaaliohutuse ja -julgeoleku alase Ukraina õigusraamistiku parandamine

3.1.1.   Projekti eesmärk

| — | Ukraina seadusandliku ja õigusraamistiku parandamine kemikaaliohutuse ja -julgeoleku osas, tehes seda osana riigi integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmist ning vastavalt kohustustele, mis on võetud UNSCR 1540(2004) alusel. |
| --- | --- |

—

Ukraina seadusandliku ja õigusraamistiku parandamine kemikaaliohutuse ja -julgeoleku osas, tehes seda osana riigi integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmist ning vastavalt kohustustele, mis on võetud UNSCR 1540(2004) alusel.

3.1.2.   Projekti kirjeldus

| — | Selleks, et aidata Ukraina valitsusasutustel käsitleda toksiliste kemikaalide väärkasutamisest tulenevaid ohte, tegid OSCE ja Ukraina pädevad asutused kindlaks neli prioriteetset dokumenti, mis on seotud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku alase seadusandluse parandamisega:






  — | tehnilised eeskirjad keemiatoodete ohutu ja turvaline käitlemise kohta; |
| --- | --- | --- |

—

Selleks, et aidata Ukraina valitsusasutustel käsitleda toksiliste kemikaalide väärkasutamisest tulenevaid ohte, tegid OSCE ja Ukraina pädevad asutused kindlaks neli prioriteetset dokumenti, mis on seotud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku alase seadusandluse parandamisega:

—

tehnilised eeskirjad keemiatoodete ohutu ja turvaline käitlemise kohta;

| — | tehnilised eeskirjad ohtlike keemiliste ainete klassifikatsiooni ja märgistuse kohta; |
| --- | --- |

—

tehnilised eeskirjad ohtlike keemiliste ainete klassifikatsiooni ja märgistuse kohta;

| — | muudatused Ukraina seaduses, mis käsitleb kõrge riskiga rajatisi; |
| --- | --- |

—

muudatused Ukraina seaduses, mis käsitleb kõrge riskiga rajatisi;

| — | Ukraina ministrite kabineti määrus kõrge riskiga rajatiste määratlemise ja julgeolekudeklaratsiooni kohta. |
| --- | --- |

—

Ukraina ministrite kabineti määrus kõrge riskiga rajatiste määratlemise ja julgeolekudeklaratsiooni kohta.

3.1.3.   Projekti oodatavad tulemused

| — | Projekti tulemusel koostatakse neli punktis 3.1.2 nimetatud dokumenti ning need võetakse vastu riigi reguleerivasse ja õigusraamistikku. |
| --- | --- |

—

Projekti tulemusel koostatakse neli punktis 3.1.2 nimetatud dokumenti ning need võetakse vastu riigi reguleerivasse ja õigusraamistikku.

3.1.4.   Projekti kasusaajad

| — | Ukraina majandusarengu- ja kaubandusministeerium |
| --- | --- |

—

Ukraina majandusarengu- ja kaubandusministeerium

| — | Ukraina riiklik hädaabiteenistus |
| --- | --- |

—

Ukraina riiklik hädaabiteenistus

3.2.   Projekt 2: Ukraina riikliku referentkeskuse loomine kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide tuvastamiseks

3.2.1.   Projekti eesmärk

| — | Parandada Ukraina ametiasutuste suutlikkust teha kindlaks toksilisi kemikaale ja nende lähteaineid ning viia läbi kohtuekspertiisi nende kuritarvitamise kohta, tehes seda osana riigi integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmist ning vastavalt kohustustele, mis on võetud UNSCR 1540(2004) alusel. |
| --- | --- |

—

Parandada Ukraina ametiasutuste suutlikkust teha kindlaks toksilisi kemikaale ja nende lähteaineid ning viia läbi kohtuekspertiisi nende kuritarvitamise kohta, tehes seda osana riigi integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmist ning vastavalt kohustustele, mis on võetud UNSCR 1540(2004) alusel.

3.2.2.   Projekti kirjeldus

| — | Kooskõlas täieliku läbivaatamise tulemusel esitatud soovitusega ja olles saanud Ukraina tervishoiuministeeriumi heakskiidu, võiks olemasoleva uurimiskeskuse baasil luua riikliku referentkeskuse. Kõnealuse uurimiskeskuse laboratooriumitel ei ole siiski asjakohast õiguslikku alust, standardset töökorda huvitatud ametiasutustele ja erasektori organisatsioonidele teenuste osutamiseks, ega ka spetsiifilisi kõrgresolutsiooniga keemilise analüüsi instrumente ohtlike kemikaalide täpseks ja usaldusväärseks avastamiseks ja tuvastamiseks. Seega aidatakse projektiga luua täielikult toimiv riiklik referentkeskus, sealhulgas läbi viia hange kõrgresolutsiooniga keemilise analüüsi instrumentide soetamiseks ning laboritöötajate asjakohane koolitus. |
| --- | --- |

—

Kooskõlas täieliku läbivaatamise tulemusel esitatud soovitusega ja olles saanud Ukraina tervishoiuministeeriumi heakskiidu, võiks olemasoleva uurimiskeskuse baasil luua riikliku referentkeskuse. Kõnealuse uurimiskeskuse laboratooriumitel ei ole siiski asjakohast õiguslikku alust, standardset töökorda huvitatud ametiasutustele ja erasektori organisatsioonidele teenuste osutamiseks, ega ka spetsiifilisi kõrgresolutsiooniga keemilise analüüsi instrumente ohtlike kemikaalide täpseks ja usaldusväärseks avastamiseks ja tuvastamiseks. Seega aidatakse projektiga luua täielikult toimiv riiklik referentkeskus, sealhulgas läbi viia hange kõrgresolutsiooniga keemilise analüüsi instrumentide soetamiseks ning laboritöötajate asjakohane koolitus.

3.2.3.   Projekti oodatavad tulemused

| — | Luuakse riiklik referentkeskus kontrollitavate ja toksiliste keemiliste ainete tuvastamiseks ning see integreeritakse keemilistele ohtudele reageerimise riiklikesse ja rahvusvahelistesse süsteemidesse. |
| --- | --- |

—

Luuakse riiklik referentkeskus kontrollitavate ja toksiliste keemiliste ainete tuvastamiseks ning see integreeritakse keemilistele ohtudele reageerimise riiklikesse ja rahvusvahelistesse süsteemidesse.

| — | Ajakohastatakse uurimiskeskuse laboriseadmeid. |
| --- | --- |

—

Ajakohastatakse uurimiskeskuse laboriseadmeid.

| — | Riiklik referentkeskus lisatakse rahvusvahelisesse raamistikku. |
| --- | --- |

—

Riiklik referentkeskus lisatakse rahvusvahelisesse raamistikku.

| — | Koolitatakse laboritöötajaid. |
| --- | --- |

—

Koolitatakse laboritöötajaid.

3.2.4.   Projekti kasusaajad

| — | Ukraina tervishoiuministeerium |
| --- | --- |

—

Ukraina tervishoiuministeerium

3.3.   Projekt 3: kontrolli tugevdamine kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide piiriülese liikumise üle

3.3.1.   Projekti eesmärk

| — | Tõhustada Ukraina piirikontrolli ja riiki transiidina läbivate kemikaalide seiret, tehes seda vastavalt kohustustele, mis on võetud UNSCR 1540(2004) alusel. |
| --- | --- |

—

Tõhustada Ukraina piirikontrolli ja riiki transiidina läbivate kemikaalide seiret, tehes seda vastavalt kohustustele, mis on võetud UNSCR 1540(2004) alusel.

3.3.2.   Projekti kirjeldus

| — | Täieliku läbivaatamise kohaselt tuleb tugevdada toksiliste kemikaalide piiriülese liikumise sisekontrolli ja asjaomast siseriiklikku suutlikkust. Seetõttu on projekti eesmärgiks luua nõuetekohases ametlikus vormis siseriiklikud koolitussüsteemid ning koolitada Ukraina piirivalveteenistuse ja Ukraina maksuameti ametnikke koolitajateks Ukraina riigipiiri ületavate kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide avastamise ja tuvastamise valdkonnas. Projektiga antakse Ukraina ametiasutustele kestlikud teadmised ja parimad tavad kemikaaliohutuse ja -julgeoleku ning kriisiohje menetluste kohta seoses kontrollitavate ja toksiliste kemikaalidega, töötatakse sel eesmärgil välja ELi asjaomaste töökordadega ühtlustatud siseriiklik standardne töökord, tehakse antud valdkonnas kindlaks rahvusvahelised standardid ja tavad, viiakse läbi teoreetilisi õppusi, väliõppusi piiril jne. Projekt aitab ka tõhustada ekspordikontrolli, mistarvis Ukraina tolliasutused jõustavad kahesuguse kasutusega kaupade liidu kontrollinimekirja. |
| --- | --- |

—

Täieliku läbivaatamise kohaselt tuleb tugevdada toksiliste kemikaalide piiriülese liikumise sisekontrolli ja asjaomast siseriiklikku suutlikkust. Seetõttu on projekti eesmärgiks luua nõuetekohases ametlikus vormis siseriiklikud koolitussüsteemid ning koolitada Ukraina piirivalveteenistuse ja Ukraina maksuameti ametnikke koolitajateks Ukraina riigipiiri ületavate kontrollitavate ja toksiliste kemikaalide avastamise ja tuvastamise valdkonnas. Projektiga antakse Ukraina ametiasutustele kestlikud teadmised ja parimad tavad kemikaaliohutuse ja -julgeoleku ning kriisiohje menetluste kohta seoses kontrollitavate ja toksiliste kemikaalidega, töötatakse sel eesmärgil välja ELi asjaomaste töökordadega ühtlustatud siseriiklik standardne töökord, tehakse antud valdkonnas kindlaks rahvusvahelised standardid ja tavad, viiakse läbi teoreetilisi õppusi, väliõppusi piiril jne. Projekt aitab ka tõhustada ekspordikontrolli, mistarvis Ukraina tolliasutused jõustavad kahesuguse kasutusega kaupade liidu kontrollinimekirja.

| — | Määrati kindlaks järgmised sekkumisvaldkonnad:






  — | riiki transiidina läbivate kemikaalide analüüs ja seire; |
| --- | --- | --- |

—

Määrati kindlaks järgmised sekkumisvaldkonnad:

—

riiki transiidina läbivate kemikaalide analüüs ja seire;

| — | piirikontroll ja salakaubavedu; |
| --- | --- |

—

piirikontroll ja salakaubavedu;

| — | haridus ja teadlikkus; |
| --- | --- |

—

haridus ja teadlikkus;

| — | kemikaaliohutuse ja -julgeolekuga seotud asjakohaste haldus- ja operatiivnormide kehtestamine; |
| --- | --- |

—

kemikaaliohutuse ja -julgeolekuga seotud asjakohaste haldus- ja operatiivnormide kehtestamine;

| — | transiidi käigus tekkinud õnnetuste korral hädaolukordadele reageerimine. |
| --- | --- |

—

transiidi käigus tekkinud õnnetuste korral hädaolukordadele reageerimine.

3.3.3.   Projekti oodatavad tulemused

| — | Ukraina maksuameti ja Ukraina piirivalveteenistuse jaoks luuakse siseriiklikud koolitusprogrammid maismaa piiripunktide, sadamate ja lennujaamade kaudu toimuvate kontrollitavate ja ohtlike kemikaalide piiriülese liikumise kemikaaliohutuse ja -julgeoleku ning kriisiohje valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Ukraina maksuameti ja Ukraina piirivalveteenistuse jaoks luuakse siseriiklikud koolitusprogrammid maismaa piiripunktide, sadamate ja lennujaamade kaudu toimuvate kontrollitavate ja ohtlike kemikaalide piiriülese liikumise kemikaaliohutuse ja -julgeoleku ning kriisiohje valdkonnas.

| — | Regulatiivsel-, juhtiv- ja operatiivtasandil koolitatakse töötajaid, sealhulgas koolitajaid Ukraina maksuametist ja Ukraina piirivalveteenistusest ning transporti reguleerivatest asutustest |
| --- | --- |

—

Regulatiivsel-, juhtiv- ja operatiivtasandil koolitatakse töötajaid, sealhulgas koolitajaid Ukraina maksuametist ja Ukraina piirivalveteenistusest ning transporti reguleerivatest asutustest

| — | Tugevdatakse ekspordikontrolli ja jõustamise alast võimekust, et kontrollida kontrollitavate ja ohtlike kemikaalide piiriülest liikumist maismaa piiripunktide, sadamate ja lennujaamade kaudu. |
| --- | --- |

—

Tugevdatakse ekspordikontrolli ja jõustamise alast võimekust, et kontrollida kontrollitavate ja ohtlike kemikaalide piiriülest liikumist maismaa piiripunktide, sadamate ja lennujaamade kaudu.

3.3.4.   Projekti kasusaajad

| — | Ukraina maksuamet |
| --- | --- |

—

Ukraina maksuamet

| — | Ukraina piirivalveteenistus |
| --- | --- |

—

Ukraina piirivalveteenistus

4.   Projektide rakendamiseks antav haldustoetus

OSCE sekretariaadi ja OSCE Ukraina projektikoordinaatori büroo pühendunud töötajad koordineerivad ja juhivad jaotises 3 esitatud projektide rakendamist, et täiendavalt arendada koostööraamistikku Ukraina partnerite vahel, töötades muu hulgas välja asjakohaseid uusi projektiettepanekuid ja riiklikke meetmeid.

Toetust osutav personal täidab järgmisi ülesandeid:

| — | projektide juhtimine projektitsükli kõigis etappides; |
| --- | --- |

—

projektide juhtimine projektitsükli kõigis etappides;

| — | projektide igapäevase finantsjärelevalve teostamine; |
| --- | --- |

—

projektide igapäevase finantsjärelevalve teostamine;

| — | tehnilise ja juriidilise oskusteabe pakkumine, suuremate hangete toetamine, teiste rahvusvaheliste organisatsioonide kaasamine, heakskiidetud projektide tulemuste kvaliteedi tagamise ja kvaliteedikontrolli teostamine, liidule esitatav aruandlus kõikide integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi tegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

tehnilise ja juriidilise oskusteabe pakkumine, suuremate hangete toetamine, teiste rahvusvaheliste organisatsioonide kaasamine, heakskiidetud projektide tulemuste kvaliteedi tagamise ja kvaliteedikontrolli teostamine, liidule esitatav aruandlus kõikide integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi tegevuse kohta;

| — | Ukraina ametiasutuste toetamine, et töötada integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi alusel välja uued siseriiklikud meetmed kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540 (2004). |
| --- | --- |

—

Ukraina ametiasutuste toetamine, et töötada integreeritud kemikaaliohutuse ja -julgeoleku programmi alusel välja uued siseriiklikud meetmed kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540 (2004).

5.   Kestus

Projektide eeldatav kogukestus on 36 kuud.

6.   Tehnilise rakendamise üksus

Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tehakse ülesandeks OSCE sekretariaadile. OSCE sekretariaat rakendab käesoleva otsuse kohaseid tegevusi koostöös muude rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutustega, eelkõige eesmärgiga tagada tõhus sünergia ja vältida Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni tegevuse dubleerimist, toimides kooskõlas keemiarelvade keelustamise konventsiooniga.

7.   Aruandlus

OSCE sekretariaat koostab regulaarselt iga eespool kirjeldatud tegevuse lõpuleviimisel aruande. Lõpparuanded esitatakse liidule hiljemalt kuue nädala möödumisel vastava tegevuse lõpuleviimisest.

8.   Juhtkomitee

Kõnealuste projektide juhtkomitee moodustavad kõrge esindaja esindaja ja käesoleva lisa jaotises 6 nimetatud rakendusüksuse esindaja. Juhtkomitee vaatab käesoleva otsuse rakendamise regulaarselt vähemalt iga kuue kuu tagant läbi, kasutades muu hulgas elektroonilisi kommunikatsioonivahendeid.

Projektide kogumaksumus on 1 431 156,90 eurot.

9.   Projektide hinnanguline kogumaksumus ja liidu rahaline toetus

Projektide kogumaksumus on 1 431 156,90 eurot.

---

| 12.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/15

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/1253,

11. juuli 2017,

millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 16. juulil 2012 vastu otsuse 2012/392/ÜVJP, (1) millega käivitas Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger), et toetada Nigeri julgeolekuvaldkonna osalejate võimekuse suurendamist võitlemisel terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 16. juulil 2012 vastu otsuse 2012/392/ÜVJP, (1) millega käivitas Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger), et toetada Nigeri julgeolekuvaldkonna osalejate võimekuse suurendamist võitlemisel terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega.

| (2) | Nõukogu võttis 18. juulil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1172, (2) millega pikendati missiooni kuni 15. juulini 2018 ja nähti ette lähtesumma kuni 15. juulini 2017. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 18. juulil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1172, (2) millega pikendati missiooni kuni 15. juulini 2018 ja nähti ette lähtesumma kuni 15. juulini 2017.

| (3) | Otsust 2012/392/ÜVJP tuleks muuta, et näha ette lähtesumma ajavahemikul 16. juulist 2017 kuni 15. juulini 2018. |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2012/392/ÜVJP tuleks muuta, et näha ette lähtesumma ajavahemikul 16. juulist 2017 kuni 15. juulini 2018.

| (4) | EUCAP Sahel Niger viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

EUCAP Sahel Niger viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2012/392/ÜVJP artikli 13 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„EUCAP Sahel Niger tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 16. juulist 2017 kuni 15. juulini 2018 on 31 000 000 eurot.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 16. juulist 2017.

Brüssel, 11. juuli 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

T. TÕNISTE

---

(1)  Nõukogu 16. juuli 2012. aasta otsus 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger) (ELT L 187, 17.7.2012, lk 48).

1

(2)  Nõukogu 18. juuli 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/1172, millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger) (ELT L 193, 19.7.2016, lk 106).

2

---

| 12.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/16 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/16

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/1254,

4. juuli 2017,

mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust „Stop TTIP“

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 4725 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta, (1) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon keeldus 10. septembri 2014. aasta otsusega C(2014) 6501 kavandatud kodanikualgatuse „Stop TTIP“ (eesti keeles „Peatage TTIP“) registreerimisest. 10. mail 2017 kohtuasjas T-754/14 tehtud otsusega tühistas Euroopa Liidu Üldkohus selle komisjoni otsuse. Selleks et võtta Üldkohtu otsuse täitmiseks vajalikud meetmed, tuleb kavandatud kodanikualgatuse registreerimise taotluse kohta vastu võtta uus komisjoni otsus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon keeldus 10. septembri 2014. aasta otsusega C(2014) 6501 kavandatud kodanikualgatuse „Stop TTIP“ (eesti keeles „Peatage TTIP“) registreerimisest. 10. mail 2017 kohtuasjas T-754/14 tehtud otsusega tühistas Euroopa Liidu Üldkohus selle komisjoni otsuse. Selleks et võtta Üldkohtu otsuse täitmiseks vajalikud meetmed, tuleb kavandatud kodanikualgatuse registreerimise taotluse kohta vastu võtta uus komisjoni otsus.

| (2) | Kavandatud kodanikualgatuse „Stop TTIP“ teema on järgmine: „Me kutsume Euroopa Komisjoni üles, et ta soovitaks nõukogul tühistada läbirääkimisvolitused Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) sõlmimiseks ning mitte sõlmida laiaulatuslikku majandus- ja kaubanduslepingut (CETA).“ |
| --- | --- |

(2)

Kavandatud kodanikualgatuse „Stop TTIP“ teema on järgmine: „Me kutsume Euroopa Komisjoni üles, et ta soovitaks nõukogul tühistada läbirääkimisvolitused Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) sõlmimiseks ning mitte sõlmida laiaulatuslikku majandus- ja kaubanduslepingut (CETA).“

| (3) | Kavandatud kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „Me tahame ära hoida TTIPi ja CETA sõlmimist, sest need lepingud sisaldavad mitut probleemset küsimust, nagu investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine ning regulatiivset koostööd käsitlevad normid, mis kujutavad endast ohtu demokraatiale ja õigusriigi põhimõttele. Me tahame vältida olukorda, kus tööhõive-, sotsiaalseid, keskkonna-, eraelu kaitse ja tarbijakaitsenõudeid leevendatakse ning avalikke teenuseid (nagu veevarustus) ja kultuurivarasid reguleerivad piirangud kaotatakse läbipaistmatute läbirääkimiste tulemusena. Euroopa kodanikualgatusega toetatakse alternatiivset kaubandus- ja investeerimispoliitikat ELis.“ |
| --- | --- |

(3)

Kavandatud kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „Me tahame ära hoida TTIPi ja CETA sõlmimist, sest need lepingud sisaldavad mitut probleemset küsimust, nagu investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine ning regulatiivset koostööd käsitlevad normid, mis kujutavad endast ohtu demokraatiale ja õigusriigi põhimõttele. Me tahame vältida olukorda, kus tööhõive-, sotsiaalseid, keskkonna-, eraelu kaitse ja tarbijakaitsenõudeid leevendatakse ning avalikke teenuseid (nagu veevarustus) ja kultuurivarasid reguleerivad piirangud kaotatakse läbipaistmatute läbirääkimiste tulemusena. Euroopa kodanikualgatusega toetatakse alternatiivset kaubandus- ja investeerimispoliitikat ELis.“

| (4) | Nõukogu otsused, millega antakse luba alustada läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks liidu ja kolmanda riigi vahel, näiteks Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) ja ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) sõlmimiseks, nagu ka nõukogu otsused, millega antakse luba selline leping allkirjastada või sõlmida, on liidu õigusaktid, mille eesmärk on rakendada aluslepinguid ja mis võetakse vastu komisjoni soovituse või ettepaneku alusel. Need õigusaktid võivad seetõttu olla Euroopa kodanikualgatuse esemeks. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu otsused, millega antakse luba alustada läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks liidu ja kolmanda riigi vahel, näiteks Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) ja ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) sõlmimiseks, nagu ka nõukogu otsused, millega antakse luba selline leping allkirjastada või sõlmida, on liidu õigusaktid, mille eesmärk on rakendada aluslepinguid ja mis võetakse vastu komisjoni soovituse või ettepaneku alusel. Need õigusaktid võivad seetõttu olla Euroopa kodanikualgatuse esemeks.

| (5) | Ent CETA-le kirjutati alla 30. oktoobril 2016. aastal pärast seda, kui vastu oli võetud nõukogu otsus (EL) 2017/37 (2). Seetõttu on kavandatud kodanikualgatus muutunud sisutühjaks, kuna selle eesmärk oli komisjoni ettepanek nõukogule teha otsus jätta CETA allkirjastamata. |
| --- | --- |

(5)

Ent CETA-le kirjutati alla 30. oktoobril 2016. aastal pärast seda, kui vastu oli võetud nõukogu otsus (EL) 2017/37 (2). Seetõttu on kavandatud kodanikualgatus muutunud sisutühjaks, kuna selle eesmärk oli komisjoni ettepanek nõukogule teha otsus jätta CETA allkirjastamata.

| (6) | Euroopa Liidu lepinguga (ELi leping) tugevdatakse liidu kodakondsust ja tõhustatakse veelgi liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatlikus elus Euroopa kodanikualgatuse kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepinguga (ELi leping) tugevdatakse liidu kodakondsust ja tõhustatakse veelgi liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatlikus elus Euroopa kodanikualgatuse kaudu.

| (7) | Seepärast peaksid kodanikualgatuse kord ja tingimused olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanike osalust ja muuta liit ligipääsetavamaks. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast peaksid kodanikualgatuse kord ja tingimused olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanike osalust ja muuta liit ligipääsetavamaks.

| (8) | Nendel põhjustel on asjakohane arvata, et kavandatud kodanikualgatus ei ületa ilmselgelt komisjoni volitusi esitada liidu õigusakti ettepanekuid aluslepingute rakendamiseks vastavalt määruse artikli 4 lõike 2 punktile b. |
| --- | --- |

(8)

Nendel põhjustel on asjakohane arvata, et kavandatud kodanikualgatus ei ületa ilmselgelt komisjoni volitusi esitada liidu õigusakti ettepanekuid aluslepingute rakendamiseks vastavalt määruse artikli 4 lõike 2 punktile b.

| (9) | Seetõttu tuleks kavandatud kodanikualgatus „Stop TTIP“ registreerida. Toetusavaldusi kavandatud kodanikualgatusele tuleks aga koguda ainult niivõrd, kuivõrd selle eesmärk on, et komisjon esitaks ettepaneku või soovituse võtta vastu muu õigusakt kui nõukogu otsus jätta CETA allkirjastamata, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks kavandatud kodanikualgatus „Stop TTIP“ registreerida. Toetusavaldusi kavandatud kodanikualgatusele tuleks aga koguda ainult niivõrd, kuivõrd selle eesmärk on, et komisjon esitaks ettepaneku või soovituse võtta vastu muu õigusakt kui nõukogu otsus jätta CETA allkirjastamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kavandatud kodanikualgatus „Stop TTIP“ registreeritakse.

2.   Toetusavaldusi kavandatud kodanikualgatusele võib koguda eeldusel, et kodanikualgatuse eesmärk on, et komisjon esitaks ettepaneku või soovituse võtta vastu muu õigusakt kui nõukogu otsus jätta allkirjastamata laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel (CETA).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 10. juulil 2017.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud kavandatud kodanikualgatuse „Stop TTIP“ korraldajatele (kodanike komitee liikmetele), keda esindavad kontaktisikutena Michael EFLER ja [isikuandmed on kustutatud pärast korraldajatega konsulteerimist].

Brüssel, 4. juuli 2017

Komisjoni nimel

esimene asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  ELT L 65, 11.3.2011, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2017/37 ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 11, 14.1.2017, lk 1).

2

---

| 12.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/18

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1255,

11. juuli 2017,

milles käsitletakse riiklike süsteemide ja menetluste kirjeldamise vormi organisatsioonide EURESe liikmeteks ja partneriteks vastuvõtmiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURES), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 8,

pärast konsulteerimist EURESe komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2016/589 on muu hulgas kehtestatud EURESe liikmeks ja partneriks vastuvõtmise aluspõhimõtted ja kriteeriumid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2016/589 on muu hulgas kehtestatud EURESe liikmeks ja partneriks vastuvõtmise aluspõhimõtted ja kriteeriumid.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 11 lõikele 1 kehtestab iga liikmesriik viivitamata, kuid hiljemalt 13. maiks 2018 süsteemi organisatsioonide EURESe liikmeks ja partneriks vastuvõtmiseks, järelevalve teostamiseks nende tegevuse üle ning selle üle, kas nad osutatud määruse kohaldamisel järgivad kohaldatavat õigust, ning vajaduse korral nende vastuvõtmise kehtetuks tunnistamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 11 lõikele 1 kehtestab iga liikmesriik viivitamata, kuid hiljemalt 13. maiks 2018 süsteemi organisatsioonide EURESe liikmeks ja partneriks vastuvõtmiseks, järelevalve teostamiseks nende tegevuse üle ning selle üle, kas nad osutatud määruse kohaldamisel järgivad kohaldatavat õigust, ning vajaduse korral nende vastuvõtmise kehtetuks tunnistamiseks.

| (3) | Organisatsioonid, kellel on vastavalt määruse (EL) 2016/589 artiklile 40 õigus osaleda üleminekuperioodil EURESe liikmete ja partneritena, peaksid pärast üleminekuperioodi lõppu EURESe võrgustikku jäämiseks esitama sellekohase taotluse, mida käsitletakse kõnealustes vastuvõtusüsteemides. |
| --- | --- |

(3)

Organisatsioonid, kellel on vastavalt määruse (EL) 2016/589 artiklile 40 õigus osaleda üleminekuperioodil EURESe liikmete ja partneritena, peaksid pärast üleminekuperioodi lõppu EURESe võrgustikku jäämiseks esitama sellekohase taotluse, mida käsitletakse kõnealustes vastuvõtusüsteemides.

| (4) | Vastuvõtusüsteemid ei laiene määruse (EL) 2016/589 artikli 10 kohaselt liikmeks nimetatud riiklikele tööturuasutustele, kuid viimased peaksid täitma kõnealuses artiklis sätestatud kohustusi ja vastama kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(4)

Vastuvõtusüsteemid ei laiene määruse (EL) 2016/589 artikli 10 kohaselt liikmeks nimetatud riiklikele tööturuasutustele, kuid viimased peaksid täitma kõnealuses artiklis sätestatud kohustusi ja vastama kriteeriumidele.

| (5) | Vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 11 lõigetele 6 ja 7 peavad liikmesriigid teavitama oma riiklike koordinatsioonibüroode kaudu Euroopa Koordinatsiooniametit oma vastuvõtusüsteemidest ning heakskiidetud ja tagasilükatud taotlustest või kehtetuks tunnistatud vastuvõtmistest ning Euroopa Koordinatsiooniamet peaks selle teabe teistele riiklikele koordinatsioonibüroodele edastama. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 11 lõigetele 6 ja 7 peavad liikmesriigid teavitama oma riiklike koordinatsioonibüroode kaudu Euroopa Koordinatsiooniametit oma vastuvõtusüsteemidest ning heakskiidetud ja tagasilükatud taotlustest või kehtetuks tunnistatud vastuvõtmistest ning Euroopa Koordinatsiooniamet peaks selle teabe teistele riiklikele koordinatsioonibüroodele edastama.

| (6) | Liikmesriikidevaheline süstemaatiline teabevahetus ja koostöö võivad aidata parandada rahvusvaheliste vastuvõtusüsteemide ja nende kohaldamise ülesehituse kvaliteeti. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikidevaheline süstemaatiline teabevahetus ja koostöö võivad aidata parandada rahvusvaheliste vastuvõtusüsteemide ja nende kohaldamise ülesehituse kvaliteeti.

| (7) | Avatud teabevahetuse ja liikmesriikidevahelise vastastikuse õppe tagamiseks on vaja kasutada riiklike vastuvõtusüsteemide kirjeldamise ühist vormi ning kehtestada teabevahetuse mehhanism. |
| --- | --- |

(7)

Avatud teabevahetuse ja liikmesriikidevahelise vastastikuse õppe tagamiseks on vaja kasutada riiklike vastuvõtusüsteemide kirjeldamise ühist vormi ning kehtestada teabevahetuse mehhanism.

| (8) | Vormi võib olla vaja aja jooksul kohandada vastavalt värbamisteenuste turul toimuvatele muutustele ja muudele arengutele. Seetõttu on oluline kehtestada juhtimismudel, et tagada riiklike koordinatsioonibüroode asjakohane arutelu ja kaasatus enne vormimuudatuste vastuvõtmist, |
| --- | --- |

(8)

Vormi võib olla vaja aja jooksul kohandada vastavalt värbamisteenuste turul toimuvatele muutustele ja muudele arengutele. Seetõttu on oluline kehtestada juhtimismudel, et tagada riiklike koordinatsioonibüroode asjakohane arutelu ja kaasatus enne vormimuudatuste vastuvõtmist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega määratakse kindlaks vorm, milles liikmesriigid kirjeldavad oma süsteeme organisatsioonide EURESe liikmeteks ja partneriteks vastuvõtmiseks vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 11 lõikele 1 (riiklikud vastuvõtusüsteemid), samuti määratakse kindlaks menetlused vormi muutmiseks ja mehhanismid vastuvõtusüsteeme käsitleva teabe jagamiseks teiste liikmesriikidega.

Artikkel 2

Üldsätted

1.   Liikmesriigid jagavad omavahel teavet oma vastuvõtusüsteemide kohta vastavalt artiklis 6 osutatud ühisele vormile ning uuendavad seda teavet muudatuste korral.

2.   Vastuvõtusüsteemi toimimiseks tagab iga liikmesriik järgmised funktsioonid:

| a) | EURESe liikmeks või partneriks saamise taotluste töötlemine ja hindamine; |
| --- | --- |

a)

EURESe liikmeks või partneriks saamise taotluste töötlemine ja hindamine;

| b) | otsused taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise ning vastuvõtmise kehtetuks tunnistamise kohta; |
| --- | --- |

b)

otsused taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise ning vastuvõtmise kehtetuks tunnistamise kohta;

| c) | punktis b osutatud otsuste kohta esitatud kaebuste menetlemine ja otsuste tegemine ning nende otsuste õiguspärane kaitsmine; |
| --- | --- |

c)

punktis b osutatud otsuste kohta esitatud kaebuste menetlemine ja otsuste tegemine ning nende otsuste õiguspärane kaitsmine;

| d) | kontrollimine, kas EURESe liikmed ja partnerid vastavad riiklikele vastuvõtusüsteemidele ja määrusega (EL) 2016/589 kehtestatud kohustustele. |
| --- | --- |

d)

kontrollimine, kas EURESe liikmed ja partnerid vastavad riiklikele vastuvõtusüsteemidele ja määrusega (EL) 2016/589 kehtestatud kohustustele.

3.   Liikmesriigid tagavad, et taotlejaid on selgelt teavitatud nende taotluste menetlemisest, eriti sellest, mis puudutab teabevahetust teiste liikmesriikidega taotluste vastuvõtu ja kontrolli otsuste ning vastuvõtu kehtetuks tunnistamise otsuste küsimuses.

Artikkel 3

Riiklike koordinatsioonibüroode roll ja ülesanded

Vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 11 lõikele 6 vastutavad riiklikud koordinatsioonibürood asjaomases liikmesriigis Euroopa Koordinatsiooniameti teavitamise eest riikliku vastuvõtusüsteemi ja selle kohaldamise küsimuses, eelkõige:

| a) | annavad teavet riikliku vastuvõtusüsteemi, sealhulgas kõigi kohaldatud kriteeriumide ja nõuete kohta, esitades artiklis 6 osutatud täidetud ühise vormi ning seda vajaduse korral ajakohastades; |
| --- | --- |

a)

annavad teavet riikliku vastuvõtusüsteemi, sealhulgas kõigi kohaldatud kriteeriumide ja nõuete kohta, esitades artiklis 6 osutatud täidetud ühise vormi ning seda vajaduse korral ajakohastades;

| b) | teavitavad Euroopa Koordinatsiooniametit EURESe liikmete ja partnerite vastuvõtmisest kooskõlas riiklike vastuvõtusüsteemidega; |
| --- | --- |

b)

teavitavad Euroopa Koordinatsiooniametit EURESe liikmete ja partnerite vastuvõtmisest kooskõlas riiklike vastuvõtusüsteemidega;

| c) | teavitavad Euroopa Koordinatsiooniametit igast mittevastavuse alusel vastuvõtmisest keeldumisest, eriti seoses määruse (EL) 2016/589 I lisa peatüki 1 punktiga 1; |
| --- | --- |

c)

teavitavad Euroopa Koordinatsiooniametit igast mittevastavuse alusel vastuvõtmisest keeldumisest, eriti seoses määruse (EL) 2016/589 I lisa peatüki 1 punktiga 1;

| d) | teavitavad Euroopa Koordinatsiooniametit igast EURESe liikmete ja partnerite vastuvõtmise kehtetuks tunnistamisest ning nende põhjustest. |
| --- | --- |

d)

teavitavad Euroopa Koordinatsiooniametit igast EURESe liikmete ja partnerite vastuvõtmise kehtetuks tunnistamisest ning nende põhjustest.

Artikkel 4

Euroopa Koordinatsiooniameti roll ja ülesanded

1.   Euroopa Koordinatsiooniamet tagab liikmesriikidevahelise teabevahetuse riiklike vastuvõtusüsteemide ja nende toimimise kohta, eelkõige:

| a) | loob EURESe portaali jaotises Extranet eraldi alljaotise, et teha riiklikele koordinatsioonibüroodele kättesaadavaks alljärgnev, ning haldab seda alljaotist:






  i) | artiklis 6 osutatud vorm ning kogu teave selle täitmise ja edastamise kohta; |
| --- | --- | --- |

a)

loob EURESe portaali jaotises Extranet eraldi alljaotise, et teha riiklikele koordinatsioonibüroodele kättesaadavaks alljärgnev, ning haldab seda alljaotist:

i)

artiklis 6 osutatud vorm ning kogu teave selle täitmise ja edastamise kohta;

| ii) | kogu riiklike koordinatsioonibüroode edastatud teave vastuvõtusüsteemide ja nende kohaldamise kohta kooskõlas määruse (EL) 2016/589 ning käesoleva otsusega, arvestades Euroopa Koordinatsiooniameti kohustust edastada taotlusega seotud teavet teistele riiklikele koordinatsioonibüroodele kooskõlas määruse (EL) 2016/589 artikli 11 lõigetega 6 ja 7; |
| --- | --- |

ii)

kogu riiklike koordinatsioonibüroode edastatud teave vastuvõtusüsteemide ja nende kohaldamise kohta kooskõlas määruse (EL) 2016/589 ning käesoleva otsusega, arvestades Euroopa Koordinatsiooniameti kohustust edastada taotlusega seotud teavet teistele riiklikele koordinatsioonibüroodele kooskõlas määruse (EL) 2016/589 artikli 11 lõigetega 6 ja 7;

| iii) | koostöösait, kus vahetada teavet vastuvõtusüsteemide loomise ja toimimise kohta; |
| --- | --- |

iii)

koostöösait, kus vahetada teavet vastuvõtusüsteemide loomise ja toimimise kohta;

| b) | pakub vastuvõtusüsteemide teabevahetuse ja vastastikuse õppe lihtsustamiseks vajalikke mis tahes vahendeid, koolitust ja tuge; |
| --- | --- |

b)

pakub vastuvõtusüsteemide teabevahetuse ja vastastikuse õppe lihtsustamiseks vajalikke mis tahes vahendeid, koolitust ja tuge;

| c) | teavitab korrapäraselt koordinatsioonirühma teabevahetuse toimimisest ja vajaduse korral teeb ettepanekud vormi ja menetluse muutmiseks. |
| --- | --- |

c)

teavitab korrapäraselt koordinatsioonirühma teabevahetuse toimimisest ja vajaduse korral teeb ettepanekud vormi ja menetluse muutmiseks.

2.   Euroopa Koordinatsiooniamet avaldab nimekirja EURESe liikmetest ja partneritest EURESe portaalis kokkuleppel iga riikliku koordinatsioonibürooga.

Artikkel 5

Riikliku koordinatsioonirühma roll ja ülesanded

1.   Koordinatsioonirühm jälgib tähelepanelikult riiklike vastuvõtusüsteemide tegevust ning toimib platvormina, kus vahetada arvamusi ja parimaid tavasid süsteemide toimimise parandamiseks.

2.   Koordinatsioonirühm vaatab korra aastas läbi käesoleva otsuse kohaldamise; see on koordineerimisrühma panus komisjoni eel- ja järelhindamise aruannete koostamisse kooskõlas määruse (EL) 2016/589 artiklitega 33 ja 35.

3.   Kui artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud Extraneti alljaotist või sellega seotud teavet ja dokumente tuleks kohandada või muuta, konsulteerib Euroopa Koordinatsiooniamet enne uue versiooni vastuvõtmist koordineerimisrühmaga kooskõlas määruse (EL) 2016/589 artikliga 14.

Artikkel 6

Vorm

1.   Riiklikud koordinatsioonibürood kasutavad lisas esitatud riiklike vastuvõtusüsteemide, kriteeriumide ja nõuete ning oma tegevuseks määratud organite kirjeldamiseks ettenähtud vormi elektroonilist versiooni.

2.   Täidetud vorm saadetakse Euroopa Koordinatsiooniametile niipea, kui riiklik vastuvõtusüsteem on kehtestatud. Kui edastatud teabes on muudatusi, täidab riiklik koordinatsioonibüroo uue vormi ja saadab selle viivitamata uuendatud teabega edasi.

Artikkel 7

Jõustumine

1.   Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Euroopa Koordinatsiooniamet jagab riiklike koordinatsioonibüroodega lisas esitatud vormi elektroonilist versiooni, selle kõiki edasisi muudatusi ning teisi asjakohaseid suuniseid EURESe portaali jaotises Extranet hiljemalt 1. detsembril 2017.

Brüssel, 11. juuli 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 107, 22.4.2016, lk 1.

1

---

LISA

Riiklikele koordinatsioonibüroodele kasutamiseks mõeldud vorm, milles edastada teavet riiklike süsteemide ja menetluste kohta organisatsioonide EURESe liikmeteks ja partneriteks vastuvõtmiseks

Käesoleva vormi elektrooniline versioon ja selle kõik konsolideeritud ja vastavalt muudetud versioonid on riiklikele koordinatsioonibüroodele kättesaadavad EURESe portaali Extraneti jaotises.

I.   ÕIGUSLIK ALUS

Viited siseriiklikule/siseriiklikele õigusakti(de)le/eeskirjadele/regulatsioonidele.

II.   EURESe LIIKMETE JA PARTNERITE VALIMISE PROTSESS

1.   Meetod

| a. | Kirjeldage EURESe liikmete ja partnerite valimiseks kasutatavat meetodit.






  i. | Konkursi väljakuulutamine (avalik või kindlatele organisatsioonidele suunatud. Kui jah, siis millistele organisatsioonidele ja miks?) |
| --- | --- | --- |

a.

Kirjeldage EURESe liikmete ja partnerite valimiseks kasutatavat meetodit.

i.

Konkursi väljakuulutamine (avalik või kindlatele organisatsioonidele suunatud. Kui jah, siis millistele organisatsioonidele ja miks?)

| ii. | Hanked |
| --- | --- |

ii.

Hanked

| iii. | Kutsed (kui jah, siis millistele organisatsioonidele ja miks?) |
| --- | --- |

iii.

Kutsed (kui jah, siis millistele organisatsioonidele ja miks?)

| iv. | Muud |
| --- | --- |

iv.

Muud

| b. | Selgitage, mil viisil tagatakse reklaam (näiteks kas teateid avaldatakse elektrooniliselt?) |
| --- | --- |

b.

Selgitage, mil viisil tagatakse reklaam (näiteks kas teateid avaldatakse elektrooniliselt?)

2.   Huvide konflikti vältimine

Selgitage käesoleva otsuse artikli 2 lõikega 2 seotud huvide konfliktide vältimiseks kasutatavaid meetmeid

3.   Vastuvõtumenetluse korraldamine kuni otsuse vastuvõtmiseni

| a. | Taotluste töötlemise ja hindamise eest vastutav organ |
| --- | --- |

a.

Taotluste töötlemise ja hindamise eest vastutav organ

| b. | Organi funktsioonid |
| --- | --- |

b.

Organi funktsioonid

4.   Otsustusprotsess / teave kolmandatele osapooltele

| a. | Organ, kelle ülesanne on teha taotluste hindamise alusel heakskiitmise/tagasilükkamise otsused |
| --- | --- |

a.

Organ, kelle ülesanne on teha taotluste hindamise alusel heakskiitmise/tagasilükkamise otsused

| b. | Organi funktsioonid |
| --- | --- |

b.

Organi funktsioonid

| c. | Taotlejate taotlusest kuni nende heakskiitmise / vastuvõtmisest keeldumise edastamiseni kuluv aeg |
| --- | --- |

c.

Taotlejate taotlusest kuni nende heakskiitmise / vastuvõtmisest keeldumise edastamiseni kuluv aeg

| d. | Selgitage, kuidas taotlejaid nende taotluste heakskiitmisest / vastuvõtmisest keeldumisest teavitatakse |
| --- | --- |

d.

Selgitage, kuidas taotlejaid nende taotluste heakskiitmisest / vastuvõtmisest keeldumisest teavitatakse

| e. | Selgitage, kuidas korraldatakse EURESe liikmete ja partnerite valiku avaldamine nii, et läbipaistvus oleks tagatud |
| --- | --- |

e.

Selgitage, kuidas korraldatakse EURESe liikmete ja partnerite valiku avaldamine nii, et läbipaistvus oleks tagatud

5.   Nõuetekohase õigusmenetluse tagamine

| a. | Vastutav organ |
| --- | --- |

a.

Vastutav organ

| b. | Selgitage, kuidas käsitletakse vastuvõtusüsteemiga seotud kaebusi |
| --- | --- |

b.

Selgitage, kuidas käsitletakse vastuvõtusüsteemiga seotud kaebusi

| c. | Vastuvõtmisest keeldumise korral saadaolevad õiguskaitsevahendid |
| --- | --- |

c.

Vastuvõtmisest keeldumise korral saadaolevad õiguskaitsevahendid

6.   Vastuvõtuperiood

Kas vastuvõtul on ajapiirang? Kui jah, siis kui kaua?

7.   Tagasivõtumenetlus

Selgitage menetlust ja ajakava

8.   Taotluse esitamise lõivud

Kas lõivud nõutakse sisse taotlejatelt? Kui jah, kuidas on need kindlaks määratud?

III.   VASTUVÕTUKRITEERIUMID

| 1. | Määruse (EL) 2016/589 I lisa kriteeriumide kohaldamine. |
| --- | --- |

1.

Määruse (EL) 2016/589 I lisa kriteeriumide kohaldamine.

| 2. | Riiklike kriteeriumide võimalik kohaldamine ja nende vajalikkuse põhjendamine vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

2.

Riiklike kriteeriumide võimalik kohaldamine ja nende vajalikkuse põhjendamine vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 11 lõikele 2.

IV.   JÄRELEVALVE

| 1. | Vastutav(ad) organ(id) |
| --- | --- |

1.

Vastutav(ad) organ(id)

| 2. | Meetod (andmepõhine kontroll ja auditeerimine, pistelised kontrollid jne) |
| --- | --- |

2.

Meetod (andmepõhine kontroll ja auditeerimine, pistelised kontrollid jne)

| 3. | Kontrollide sagedus |
| --- | --- |

3.

Kontrollide sagedus

| 4. | EURESe liikmete ja partnerite tegevusega seotud kaebuste käsitlemine |
| --- | --- |

4.

EURESe liikmete ja partnerite tegevusega seotud kaebuste käsitlemine

| 5. | Määruse (EL) 2016/589 kohaste vastuvõtusüsteemi tingimuste ja kohustuste järgimata jätmise tagajärjed |
| --- | --- |

5.

Määruse (EL) 2016/589 kohaste vastuvõtusüsteemi tingimuste ja kohustuste järgimata jätmise tagajärjed

V.   VASTUVÕTU KEHTETUKS TUNNISTAMISE MENETLUS

| 1. | Vastutav organ |
| --- | --- |

1.

Vastutav organ

| 2. | Organi funktsioonid |
| --- | --- |

2.

Organi funktsioonid

| 3. | Selgitage menetlust ja juhtumite käsitlemise ajakava |
| --- | --- |

3.

Selgitage menetlust ja juhtumite käsitlemise ajakava

| 4. | Kehtetuks tunnistamise järgsed saadaolevad õiguskaitsevahendid |
| --- | --- |

4.

Kehtetuks tunnistamise järgsed saadaolevad õiguskaitsevahendid

VI.   VASTUVÕTU KEHTETUKS TUNNISTAMISE KRITEERIUMID

Palun nimetage riiklikud vastuvõtu kehtetuks tunnistamise kriteeriumid.

VII.   EURESe LIIKMETE JA PARTNERITE LOETELU

EURESe liikmesriikide ja partnerite nimekiri lisatakse vormi, mis saadetakse Euroopa Koordinatsiooniametisse; nimekirja ajakohastatakse pidevalt.

---

| 12.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/24

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1256,

11. juuli 2017,

milles käsitletakse EURESe võrgustiku riiklike tööprogrammide kohta liidu tasandil teabe vahetamise vorme ja menetlusi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 5,

pärast konsulteerimist EURESe komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/589 kohaselt tuleb komisjoni ja liikmesriikide vahel luua tõhus liidu tasandi süsteem, mille abil vahetada teavet liikmesriikide, piirkondade ja sektorite tööjõu pakkumise ja nõudluse kohta ning mida liikmesriigid kasutaksid EURESe võrgustikus toimuva praktilise koostöö alusena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/589 kohaselt tuleb komisjoni ja liikmesriikide vahel luua tõhus liidu tasandi süsteem, mille abil vahetada teavet liikmesriikide, piirkondade ja sektorite tööjõu pakkumise ja nõudluse kohta ning mida liikmesriigid kasutaksid EURESe võrgustikus toimuva praktilise koostöö alusena.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 30 lõikele 1 peavad liikmesriigid koguma ja analüüsima sooliselt eristatud teavet tööjõu puudu- ja ülejääkide kohta riigi ning valdkondade tööturgudel, pöörates erilist tähelepanu tööturu kõige haavatavamatele rühmadele ja kõige suurema tööpuudusega piirkondadele, ning EURESe tegevuse kohta riigi ja, kui see on asjakohane, piiriülesel tasandil. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 30 lõikele 1 peavad liikmesriigid koguma ja analüüsima sooliselt eristatud teavet tööjõu puudu- ja ülejääkide kohta riigi ning valdkondade tööturgudel, pöörates erilist tähelepanu tööturu kõige haavatavamatele rühmadele ja kõige suurema tööpuudusega piirkondadele, ning EURESe tegevuse kohta riigi ja, kui see on asjakohane, piiriülesel tasandil.

| (3) | Määruse (EL) 2016/589 artikli 31 lõike 1 kohaselt peavad riiklikud koordinatsioonibürood koostama riiklikud tööprogrammid EURESe võrgustiku tegevuste kohta oma liikmesriigis. Riiklike tööprogrammide jagamine liikmesriikide vahel programmitöö tsükli raames peaks andma riiklikele koordinatsioonibüroodele võimaluse suunata EURESe võrgustiku ressursse asjakohastele meetmetele ja projektidele ning juhtida seeläbi võrgustiku arengut, et sellest saaks rohkem tulemustele orienteeritud vahend, mis aitab reageerida töötajate ja tööandjate vajadustele kooskõlas tööturgude dünaamikaga. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2016/589 artikli 31 lõike 1 kohaselt peavad riiklikud koordinatsioonibürood koostama riiklikud tööprogrammid EURESe võrgustiku tegevuste kohta oma liikmesriigis. Riiklike tööprogrammide jagamine liikmesriikide vahel programmitöö tsükli raames peaks andma riiklikele koordinatsioonibüroodele võimaluse suunata EURESe võrgustiku ressursse asjakohastele meetmetele ja projektidele ning juhtida seeläbi võrgustiku arengut, et sellest saaks rohkem tulemustele orienteeritud vahend, mis aitab reageerida töötajate ja tööandjate vajadustele kooskõlas tööturgude dünaamikaga.

| (4) | Riiklike koordinatsioonibüroode ja Euroopa Koordinatsiooniameti teabevahetus riikide tööprogrammide kohta ja kavandite ühisanalüüs parandaksid võrgustiku toimimist, suurendaksid läbipaistvust ja lisaksid võrgustikusisese koostöö võimalusi. |
| --- | --- |

(4)

Riiklike koordinatsioonibüroode ja Euroopa Koordinatsiooniameti teabevahetus riikide tööprogrammide kohta ja kavandite ühisanalüüs parandaksid võrgustiku toimimist, suurendaksid läbipaistvust ja lisaksid võrgustikusisese koostöö võimalusi.

| (5) | Määruse (EL) 2016/589 artikli 31 jõustamiseks peaksid riiklikud koordinatsioonibürood koguma ja analüüsima kõnealuses sättes osutatud riikliku tasandi teavet osana riikliku tööprogrammi ettevalmistamisest ning neid kutsutakse üles võtma arvesse kõiki liidu tasandil kättesaadavaid asjakohaseid aruandeid ja dokumente. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2016/589 artikli 31 jõustamiseks peaksid riiklikud koordinatsioonibürood koguma ja analüüsima kõnealuses sättes osutatud riikliku tasandi teavet osana riikliku tööprogrammi ettevalmistamisest ning neid kutsutakse üles võtma arvesse kõiki liidu tasandil kättesaadavaid asjakohaseid aruandeid ja dokumente.

| (6) | Määruse (EL) 2016/589 artikli 31 lõike 2 kohaselt peaksid riiklikud koordinatsioonibürood koostama riikliku tööprogrammi kord aastas ning selles tuleks täpsustada EURESe võrgustikus elluviidavad põhitegevused, tööprogrammi rakendamiseks eraldatavad üldised inim- ja rahalised ressursid ning kavandatud tegevuste järelevalve ja hindamise kord. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2016/589 artikli 31 lõike 2 kohaselt peaksid riiklikud koordinatsioonibürood koostama riikliku tööprogrammi kord aastas ning selles tuleks täpsustada EURESe võrgustikus elluviidavad põhitegevused, tööprogrammi rakendamiseks eraldatavad üldised inim- ja rahalised ressursid ning kavandatud tegevuste järelevalve ja hindamise kord.

| (7) | Euroopa Komisjon kehtestab riiklike tööprogrammide ühise vormi, mille struktuur peab kajastama määruse (EL) 2016/589 üldeesmärki tagamaks, et kõik liikmesriigid määraksid kindlaks põhitegevused, mis viiakse ellu seoses nii töötajatele kui ka tööandjatele pakutavate tugiteenustega, millele on osutatud määruse (EL) 2016/589 artiklites 21–28. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Komisjon kehtestab riiklike tööprogrammide ühise vormi, mille struktuur peab kajastama määruse (EL) 2016/589 üldeesmärki tagamaks, et kõik liikmesriigid määraksid kindlaks põhitegevused, mis viiakse ellu seoses nii töötajatele kui ka tööandjatele pakutavate tugiteenustega, millele on osutatud määruse (EL) 2016/589 artiklites 21–28.

| (8) | Kindlaks tuleks määrata riiklike tööprogrammide ettevalmistamise ühine ajakava, toetudes riiklike koordinatsioonibüroode koostöökogemustele, mis on saadud komisjoni rakendusotsuse 2012/733/EL (2) kohase ühise kavandamise alal, ning võimaldades piisavat paindlikkust, võttes arvesse erinevusi riigisiseses korralduses. |
| --- | --- |

(8)

Kindlaks tuleks määrata riiklike tööprogrammide ettevalmistamise ühine ajakava, toetudes riiklike koordinatsioonibüroode koostöökogemustele, mis on saadud komisjoni rakendusotsuse 2012/733/EL (2) kohase ühise kavandamise alal, ning võimaldades piisavat paindlikkust, võttes arvesse erinevusi riigisiseses korralduses.

| (9) | Ära tuleks kasutada kogu võimalik sünergia, mida pakuvad määruse (EL) 2016/589 artikli 32 kohased menetlused, mis hõlmavad andmete kogumist riigi tasandil tegeletavate EURESe tegevusvaldkondade kohta ja nende andmete analüüsi. Eelkõige tuleks riiklikes töökavades kasutada avalike tööturuasutuste tavadel põhinevaid järjekindlaid näitajaid, mis aitavad kaasa andmete kogumisele, millele on osutatud määruse (EL) 2016/589 artikli 32 lõike 3 kohaselt vastu võetavates rakendusaktides. |
| --- | --- |

(9)

Ära tuleks kasutada kogu võimalik sünergia, mida pakuvad määruse (EL) 2016/589 artikli 32 kohased menetlused, mis hõlmavad andmete kogumist riigi tasandil tegeletavate EURESe tegevusvaldkondade kohta ja nende andmete analüüsi. Eelkõige tuleks riiklikes töökavades kasutada avalike tööturuasutuste tavadel põhinevaid järjekindlaid näitajaid, mis aitavad kaasa andmete kogumisele, millele on osutatud määruse (EL) 2016/589 artikli 32 lõike 3 kohaselt vastu võetavates rakendusaktides.

| (10) | EURESe liikmete ja partnerite töötajatel, kes tegelevad EURESe küsimustega, peaks olema juurdepääs riiklike tööprogrammide asjakohasele teabele, et aidata paremini saavutada EURESe võrgustiku eesmärke, mis on sätestatud (EL) 2016/589 artiklis 6. |
| --- | --- |

(10)

EURESe liikmete ja partnerite töötajatel, kes tegelevad EURESe küsimustega, peaks olema juurdepääs riiklike tööprogrammide asjakohasele teabele, et aidata paremini saavutada EURESe võrgustiku eesmärke, mis on sätestatud (EL) 2016/589 artiklis 6.

| (11) | Riiklike tööprogrammide raames kogutud teave tegevuse ja tulemuste kohta võib anda olulise panuse EURESe tegevust käsitlevasse aruandesse, mille peab koostama komisjon ja esitama iga kahe aasta järel Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele vastavalt määruse (EL) 2016/589 artiklile 33. Seetõttu on vaja uurida, millised tööprogrammide osad võib sel eesmärgil kättesaadavaks teha, |
| --- | --- |

(11)

Riiklike tööprogrammide raames kogutud teave tegevuse ja tulemuste kohta võib anda olulise panuse EURESe tegevust käsitlevasse aruandesse, mille peab koostama komisjon ja esitama iga kahe aasta järel Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele vastavalt määruse (EL) 2016/589 artiklile 33. Seetõttu on vaja uurida, millised tööprogrammide osad võib sel eesmärgil kättesaadavaks teha,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas otsuses sätestatakse menetlused, mille abil vahetada EURESe võrgustikus teavet võrgustiku tegevuse kavandamise kohta.

Sel eesmärgil kehtestatakse vorm, mida riiklikud koordinatsioonibürood kasutavad riiklike tööprogrammide koostamiseks vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 31 lõikele 2, ning nähakse ette kord riiklikke tööprogramme käsitleva teabe vahetamiseks liidu tasandil.

Artikkel 2

Programmitöö tsükli korraldus

1.   Iga riiklik koordinatsioonibüroo koostab igal aastal riikliku tööprogrammi EURESe võrgustiku tegevuste kohta oma liikmesriigis, võttes aluseks I lisas esitatud vormi.

2.   Riiklike tööprogrammide kavandid tehakse kättesaadavaks kõigile riiklikele koordinatsioonibüroodele, kellel on võimalus teha päringuid kavandatud tegevuste kohta ning esitada nimetatud tegevustega seoses ettepanekuid koostöö ja teabevahetuse kohta.

3.   Koordinatsioonirühmas osalevate sotsiaalpartnerite liidu tasandi esindajatele antakse võimalus esitada riiklike tööprogrammide kavandite kohta oma märkused.

4.   Pärast märkuste esitamiseks antud aja möödumist tehakse lõplikud riiklikud tööprogrammid kõigile riiklikele koordinatsioonibüroodele kättesaadavaks.

5.   Riiklikes tööprogrammides tuleb kasutada võimalikult palju näitajaid ja eesmärke, mida kohaldatakse määruse (EL) 2016/589 artikli 32 lõike 3 kohaselt vastu võetavates rakendusaktides.

6.   Riiklikes tööprogrammides võib kasutada ka muid täiendavaid näitajaid.

7.   Riiklikud koordinatsioonibürood esitavad riiklike tööprogrammide rakendamise kohta kord aastas aruande, milles esitatakse kavandatud tegevuste tulemused.

Artikkel 3

Riiklike koordinatsioonibüroode roll ja ülesanded

Riiklikud koordinatsioonibürood vastutavad oma liikmesriigis järgmise eest:

| a) | koguvad, analüüsivad ja jagavad määruse (EL) 2016/589 artikli 30 kohast teavet, mis on vajalik riikliku tööprogrammi kavandi ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

a)

koguvad, analüüsivad ja jagavad määruse (EL) 2016/589 artikli 30 kohast teavet, mis on vajalik riikliku tööprogrammi kavandi ettevalmistamiseks;

| b) | koostavad riikliku tööprogrammi, kasutades I lisas esitatud vormi; |
| --- | --- |

b)

koostavad riikliku tööprogrammi, kasutades I lisas esitatud vormi;

| c) | järgivad riiklike tööprogrammide kavandite esitamiseks seatud tähtaegu, mis on esitatud II lisas; |
| --- | --- |

c)

järgivad riiklike tööprogrammide kavandite esitamiseks seatud tähtaegu, mis on esitatud II lisas;

| d) | teevad oma riikliku tööprogrammi kavandi võrgustikule kättesaadavaks, kasutades Euroopa Koordinatsiooniameti pakutavaid vahendeid; |
| --- | --- |

d)

teevad oma riikliku tööprogrammi kavandi võrgustikule kättesaadavaks, kasutades Euroopa Koordinatsiooniameti pakutavaid vahendeid;

| e) | osalevad riiklike tööprogrammide kavandite ühises läbivaatamises, et anda programmidele lõplik kuju, ning suurendavad praktilist koostööd töötajatele ja tööandjatele tugiteenuste osutamisel; |
| --- | --- |

e)

osalevad riiklike tööprogrammide kavandite ühises läbivaatamises, et anda programmidele lõplik kuju, ning suurendavad praktilist koostööd töötajatele ja tööandjatele tugiteenuste osutamisel;

| f) | annavad riiklikule tööprogrammile pärast ühist läbivaatamist lõpliku kuju; |
| --- | --- |

f)

annavad riiklikule tööprogrammile pärast ühist läbivaatamist lõpliku kuju;

| g) | ajakohastavad vajaduse korral riiklikku tööprogrammi ja teevad muudatused võrgustikule kättesaadavaks, kasutades Euroopa Koordinatsiooniameti pakutavaid vahendeid; |
| --- | --- |

g)

ajakohastavad vajaduse korral riiklikku tööprogrammi ja teevad muudatused võrgustikule kättesaadavaks, kasutades Euroopa Koordinatsiooniameti pakutavaid vahendeid;

| h) | annavad aru riiklikus tööprogrammis ette nähtud tegevuste elluviimisest, pidades kinni II lisas sätestatud tähtaegadest. |
| --- | --- |

h)

annavad aru riiklikus tööprogrammis ette nähtud tegevuste elluviimisest, pidades kinni II lisas sätestatud tähtaegadest.

Artikkel 4

Euroopa Koordinatsiooniameti roll ja ülesanded

Euroopa Koordinatsiooniameti ülesanne on toetada riiklikke tööprogramme käsitleva teabe vahetamist liikmesriikide vahel ja programmide ühist läbivaatamist, eelkõige:

| a) | jagada riiklike koordinatsioonibüroodega liidu tasandil kättesaadavat määruse (EL) 2016/589 artikli 30 kohast teavet, et aidata neil ette valmistada riikliku tööprogrammi kavandit; |
| --- | --- |

a)

jagada riiklike koordinatsioonibüroodega liidu tasandil kättesaadavat määruse (EL) 2016/589 artikli 30 kohast teavet, et aidata neil ette valmistada riikliku tööprogrammi kavandit;

| b) | arendada ja hooldada EURESe portaali Extranetis olevat vahendit, millega tehakse riiklikele koordinatsioonibüroodele kättesaadavaks artiklis 7 osutatud vorm ning mis tahes seonduv teave selle vormi täitmise ja esitamise kohta ning mis annab riiklikele koordinatsioonibüroodele võimaluse läbi vaadata ja kommenteerida üksteise riiklike tööprogrammide kavandeid; |
| --- | --- |

b)

arendada ja hooldada EURESe portaali Extranetis olevat vahendit, millega tehakse riiklikele koordinatsioonibüroodele kättesaadavaks artiklis 7 osutatud vorm ning mis tahes seonduv teave selle vormi täitmise ja esitamise kohta ning mis annab riiklikele koordinatsioonibüroodele võimaluse läbi vaadata ja kommenteerida üksteise riiklike tööprogrammide kavandeid;

| c) | jälgida riiklike tööprogrammide kavandite esitamiseks, ühiseks läbivaatamiseks ja riiklike tööprogrammide rakendamisest aruandmiseks II lisas kehtestatud tähtaegade kohaldamist; |
| --- | --- |

c)

jälgida riiklike tööprogrammide kavandite esitamiseks, ühiseks läbivaatamiseks ja riiklike tööprogrammide rakendamisest aruandmiseks II lisas kehtestatud tähtaegade kohaldamist;

| d) | pakkuda muid vahendeid, koolitust ja tuge, et hõlbustada teabevahetust ja vastastikust õppimist seoses programmitöö tsükliga; |
| --- | --- |

d)

pakkuda muid vahendeid, koolitust ja tuge, et hõlbustada teabevahetust ja vastastikust õppimist seoses programmitöö tsükliga;

| e) | teha kogu EURESe võrgustikule EURESe portaali Extraneti eraldi alljaotises kättesaadavaks programmitöö tsükli asjakohased elemendid, et suurendada läbipaistvust ja vastastikust õppimist; |
| --- | --- |

e)

teha kogu EURESe võrgustikule EURESe portaali Extraneti eraldi alljaotises kättesaadavaks programmitöö tsükli asjakohased elemendid, et suurendada läbipaistvust ja vastastikust õppimist;

| f) | julgustada riiklikke koordinatsioonibüroosid tagama kooskõla määruse (EL) 2016/589 artiklite 31 ja 32 kohaldamise vahel; |
| --- | --- |

f)

julgustada riiklikke koordinatsioonibüroosid tagama kooskõla määruse (EL) 2016/589 artiklite 31 ja 32 kohaldamise vahel;

| g) | hoida koordineerimisrühma korrapäraselt kursis programmitöö tsükli toimimisega ning teha vajaduse korral vormi ja menetluste kohta parandusettepanekuid. |
| --- | --- |

g)

hoida koordineerimisrühma korrapäraselt kursis programmitöö tsükli toimimisega ning teha vajaduse korral vormi ja menetluste kohta parandusettepanekuid.

Artikkel 5

EURESe liikmete ja partnerite roll ja ülesanded

EURESe liikmed ja partnerid aitavad EURESe programmitöö tsüklile kaasa järgmiselt:

| a) | esitavad riikliku tööprogrammi koostamiseks vajalikke andmeid oma kättesaadavate rahaliste vahendite ja inimressursside ning kavandatud tegevuste kohta; |
| --- | --- |

a)

esitavad riikliku tööprogrammi koostamiseks vajalikke andmeid oma kättesaadavate rahaliste vahendite ja inimressursside ning kavandatud tegevuste kohta;

| b) | viivad ellu riikliku tööprogrammi asjaomaseid tegevusi; |
| --- | --- |

b)

viivad ellu riikliku tööprogrammi asjaomaseid tegevusi;

| c) | esitavad tegevuste elluviimist käsitlevad andmed, mida kasutatakse riikliku tegevusaruande koostamisel. |
| --- | --- |

c)

esitavad tegevuste elluviimist käsitlevad andmed, mida kasutatakse riikliku tegevusaruande koostamisel.

Artikkel 6

Koordinatsioonirühma roll ja ülesanded

1.   Koordinatsioonirühm jälgib tähelepanelikult määruse (EL) 2016/589 artikli 31 kohaldamist ning tegutseb seisukohtade ja parimate tavade vahetamise foorumina, mille eesmärk on parandada EURESe programmitöö tsükli toimimist.

2.   Koordinatsioonirühm vaatab kord aastas läbi käesoleva otsuse kohaldamise. See on EURESe koordinatsioonirühma panus tegevus- ja järelhindamisaruannetesse, mille koostab komisjon vastavalt määruse (EL) 2016/589 artiklitele 33 ja 35.

3.   Koordinatsioonirühm otsustab, millised riiklike tööprogrammide ja riiklike tegevusaruannete elemendid on olulised kõigile EURESe töötajatele. Seetõttu peaks koordinatsioonirühm olema kättesaadav EURESe portaali Extranetis, et oleks tagatud EURESe programmitöö tsükli nõuetekohane rakendamine ja EURESe võrgustiku eesmärkide saavutamine vastavalt määruse (EL) 2016/589 artiklile 6.

4.   Koordinatsioonirühm otsustab, milline EURESe programmitöö tsüklist tulenev teave on oluline ja millist teavet võib kasutada EURESe tegevust käsitlevate aruannete koostamiseks vastavalt määruse (EL) 2016/589 artiklile 33.

Artikkel 7

Vorm

1.   Riiklikud koordinatsioonibürood kasutavad riiklike tööprogrammide koostamiseks I lisas esitatud vormi elektroonilist versiooni.

2.   Riiklikud koordinatsioonibürood võivad I lisas esitatud vormi igasse jaotisesse lisada võimalikult palju asjakohaseid tegevusi.

3.   Kui artikli 4 punktis b osutatud vahendit või sellega seotud teavet ja dokumente on vaja kohandada või muuta, konsulteerib Euroopa Koordinatsiooniamet enne uue versiooni vastuvõtmist koordinatsioonirühmaga vastavalt määruse (EL) 2016/589 artiklile 14.

Artikkel 8

Protsess

1.   Riiklikud koordinatsioonibürood järgivad riiklike tööprogrammide koostamisel II lisas esitatud ajakava.

2.   Riiklikud tööprogrammid või nende osad võib pärast vastuvõtmisetappi teha EURESe võrgustikule kättesaadavaks EURESe portaali Extranetis.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 11. juuli 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 107, 22.4.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 26. novembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/733/EL, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 492/2011 seoses vabade töökohtade ja töötaotlejate vahendusega ning EURESi taasloomisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 21).

2

---

I LISA

RIIKLIKE KOORDINATSIOONIBÜROODE POOLT IGA-AASTASTE TÖÖPROGRAMMIDE KOOSTAMISEKS KASUTATAV VORM

Käesoleva vormi elektrooniline versioon ja selle hiljem muudetavad konsolideeritud versioonid tehakse riiklikele koordinatsioonibüroodele kättesaadavaks EURESe portaalis.

Allpool vormi eri alljaotistes nimetatud tegevused on soovituslikud ja nende loetelu ei ole ammendav.

1.   KOKKUVÕTE

Selles alljaotises esitatakse kokkuvõtlik ülevaade aruandeperioodi tööprogrammi prioriteetidest ja põhitegevustest.

2.   ÜLDISED TUGITEENUSED

2.1.   Töötajatele pakutavad tugiteenused

Selles alljaotises antakse ülevaade töötajaid toetavatest tegevustest, näiteks:

| — | sobitamise ja tööle suunamisega seotud tegevused (sealhulgas abi töökohataotluste ja CVde koostamisel) |
| --- | --- |

—

sobitamise ja tööle suunamisega seotud tegevused (sealhulgas abi töökohataotluste ja CVde koostamisel)

| — | värbamisürituste korraldamine |
| --- | --- |

—

värbamisürituste korraldamine

| — | üldise teabe ja suuniste andmine |
| --- | --- |

—

üldise teabe ja suuniste andmine

| — | konkreetse teabe andmine ja nõustamine (nt töö- ja elutingimuste kohta sihtriigis) |
| --- | --- |

—

konkreetse teabe andmine ja nõustamine (nt töö- ja elutingimuste kohta sihtriigis)

| — | muu (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

muu (vajaduse korral)

2.2.   Tööandjatele pakutavad tugiteenused

Selles alljaotises antakse ülevaade tööandjaid toetavatest tegevustest, sealhulgas VKEde konkreetne toetamine, näiteks:

| — | sobitamise ja tööle suunamisega seotud tegevused (sealhulgas abi tööalaste nõudmiste ja töökuulutuste koostamisel) |
| --- | --- |

—

sobitamise ja tööle suunamisega seotud tegevused (sealhulgas abi tööalaste nõudmiste ja töökuulutuste koostamisel)

| — | värbamisürituste korraldamine |
| --- | --- |

—

värbamisürituste korraldamine

| — | üldise teabe ja suuniste andmine |
| --- | --- |

—

üldise teabe ja suuniste andmine

| — | teabe andmine erieeskirjade kohta, mis on seotud teisest liikmesriigist värbamisega, ja tegurite kohta, mis võivad sellist värbamist hõlbustada |
| --- | --- |

—

teabe andmine erieeskirjade kohta, mis on seotud teisest liikmesriigist värbamisega, ja tegurite kohta, mis võivad sellist värbamist hõlbustada

| — | muu (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

muu (vajaduse korral)

3.   KONKREETSED TUGITEENUSED

3.1.   Õpipoisiõppe ja praktikaga seotud toetus

3.2.   Tugiteenused piirialadel

Selles alljaotises antakse ülevaade piirialatöötajaid ja piirialade tööturul olevaid töötajaid toetavatest tegevustest, näiteks

| — | sobitamis- ja töölesuunamistegevus |
| --- | --- |

—

sobitamis- ja töölesuunamistegevus

| — | piirialatöötajate ja tööandjate spetsiifilise olukorraga seotud asjakohase teabe andmine |
| --- | --- |

—

piirialatöötajate ja tööandjate spetsiifilise olukorraga seotud asjakohase teabe andmine

| — | ühtse kontaktpunkti lahenduste väljatöötamine piirialatöötajate ja tööandjate toetamiseks |
| --- | --- |

—

ühtse kontaktpunkti lahenduste väljatöötamine piirialatöötajate ja tööandjate toetamiseks

| — | muu (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

muu (vajaduse korral)

3.3.   Värbamisjärgne abi

Selles alljaotises antakse ülevaade tegevustest, mis on ellu viidud eesmärgiga tagada liikuva töötaja parem integreerimine uuel ametikohal, näiteks:

| — | tööandjate üldise teavitamise/teadlikkuse suurendamise alased tegevused värvatud töötajate integreerimise valdkonnas |
| --- | --- |

—

tööandjate üldise teavitamise/teadlikkuse suurendamise alased tegevused värvatud töötajate integreerimise valdkonnas

| — | teave pakutavatest koolitustegevustest, mis on olulised töötajate integreerimise seisukohast (nt keeleõpe) |
| --- | --- |

—

teave pakutavatest koolitustegevustest, mis on olulised töötajate integreerimise seisukohast (nt keeleõpe)

| — | muu (vajaduse korral) |
| --- | --- |

—

muu (vajaduse korral)

3.4.   Muud tegevused ja panus muudesse programmidesse

Selles alljaotises antakse teavet osalemise kohta konkreetsetes töötajate liikuvuskavades, mida toetatakse rahaliselt ELi eelarvest või riiklikest allikatest, osalemise kohta töötajate liikuvust hõlmavates kahe- või mitmepoolsetes projektides ning muu tegevuse kohta, mis ei kuulu eespool nimetatud kategooriatesse.

4.   VAHENDID JA JUHTIMINE

4.1.   Inimressursid

EURESe võrgustikus (riiklik koordinatsioonibüroo, EURESe liikmed ja partnerid) töötavate täistööajale taandatud töötajate hinnanguline arv.

4.2.   Rahalised vahendid

Hinnanguline vahendite jaotus (eurodes) nimetatud liikmesorganisatsioonide vahel allikate kaupa: riiklikud allikad, ELi eelarve (kui see on asjakohane) ja muu (kui see on asjakohane).

4.3.   IT/taristu

EURESe tegevuse jaoks ette nähtud IT-vahendid ja taristu ning juurdepääs muudele EURESe liikmete ja partneritega jagatavatele vahenditele (nt riiklike tööturuasutuste üldtaristu).

4.4.   Juhtimine

Selles alljaotises antakse ülevaade riikliku võrgustiku toimimist toetavatest tegevustest, näiteks:

| — | riiklikule võrgustikule suunatud tegevused teadlikkuse suurendamiseks |
| --- | --- |

—

riiklikule võrgustikule suunatud tegevused teadlikkuse suurendamiseks

| — | riiklike koordinatsioonibüroode ning riiklikku võrgustikku kuuluvate EURESe liikmete ja partnerite koostalitlus ja koostöö |
| --- | --- |

—

riiklike koordinatsioonibüroode ning riiklikku võrgustikku kuuluvate EURESe liikmete ja partnerite koostalitlus ja koostöö

| — | uudsete lähenemisviiside kasutamine teenuste osutamisel |
| --- | --- |

—

uudsete lähenemisviiside kasutamine teenuste osutamisel

| — | koostöö teiste sidusrühmadega, nagu sotsiaalpartnerid, muud võrgustikud, kutsenõustamisteenistused, kaubanduskojad, sotsiaalkindlustuse ja maksustamise eest vastutavad asutused jne |
| --- | --- |

—

koostöö teiste sidusrühmadega, nagu sotsiaalpartnerid, muud võrgustikud, kutsenõustamisteenistused, kaubanduskojad, sotsiaalkindlustuse ja maksustamise eest vastutavad asutused jne

4.5.   Koolitus

Selles alljaotises antakse teavet koolituse (sealhulgas eelkoolituse) kohta riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil ning vajaduse korral mis tahes muu koolitustegevuse kohta, millega toetatakse oskuste ja teadmiste suurendamist võrgustiku raames.

4.6.   Teabevahetus

Selles alljaotises loetletakse konkreetsed meetmed, mis tulenevad riiklikest teavitamiskavadest ja/või EURESe teavitusstrateegiast, ning vajaduse korral muud olulised teavitamis- ja teadlikkuse suurendamise alased tegevused, mis on kavas aruandeperioodil ellu viia ning mis on olulised eespool alljaotistes 2 ja 3 loetletud tugiteenuste jaoks.

4.7.   Tegevuste jälgimine ja hindamine

Selles alljaotises loetletakse vahendid, mida kasutatakse EURESe võrgustiku riigi tasandi tegevuste tulemuste mõõtmiseks.

---

II LISA

IGA-AASTASE RIIKLIKU TÖÖPROGRAMMI KOOSTAMISE AJAKAVA

1.   ETTEVALMISTUSETAPP

Riiklikud koordinatsioonibürood tagavad riigi ning valdkondlikel tööturgudel valitsevat tööjõu puudu- ja ülejääki käsitleva teabe kogumise, analüüsimise ja jagamise, pöörates erilist tähelepanu tööturu kõige haavatavamatele rühmadele ja kõige suurema tööpuudusega piirkondadele ning võttes arvesse andmeid liikuvusvoogude ja -mustrite kohta.

2.   KOOSTAMISETAPP

Riiklikud koordinatsioonibürood koostavad N – 1 aasta 31. oktoobriks riikliku tööprogrammi esimese versiooni, kasutades ettevalmistusetapis kogutud teavet. Programmi kavandid on kättesaadavad EURESe portaali Extraneti spetsiaalses alljaotises.

3.   ÜHISE LÄBIVAATAMISE ETAPP

Riiklikud koordinatsioonibürood vaatavad iga-aastaste riiklike tööprogrammide kavandid ühiselt läbi N – 1 aasta 31. detsembriks.

4.   VASTUVÕTMISETAPP

Riiklikud koordinatsioonibürood annavad riiklikele tööprogrammidele N aasta 31. jaanuariks lõpliku kuju, võttes arvesse läbivaatamisetapis saadud tagasisidet.

5.   ELLUVIIMISETAPP

Iga-aastased riiklikud tööprogrammid viiakse ellu N aasta jaanuarist detsembrini.

6.   ARUANDEETAPP

Riiklikud koordinatsioonibürood koguvad teavet tööprogrammi elluviimise tulemuste kohta ja annavad nendest aru N + 1 aasta 31. märtsiks.

---

| 12.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/32 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/32

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1257,

11. juuli 2017,

milles käsitletakse EURESe portaalis vabade töökohtade ning töökohataotluste ja CVde omavahelist sobitamist võimaldava ühtse süsteemi jaoks vajalikke tehnilisi standardeid ja vorminguid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2016/589 on muu hulgas sätestatud põhimõtted ja eeskirjad komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö kohta vabu töökohti, töökohataotlusi ja CVsid käsitlevate kättesaadavate andmete vahendamisel. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2016/589 on muu hulgas sätestatud põhimõtted ja eeskirjad komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö kohta vabu töökohti, töökohataotlusi ja CVsid käsitlevate kättesaadavate andmete vahendamisel.

| (2) | Määruse (EL) 2016/589 artikliga 17 on ette nähtud sellise ühtse süsteemi loomine, mille abil viia liikmesriikide vabad töökohad ning töökohataotlused ja CVd EURESe portaalis kokku. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2016/589 artikliga 17 on ette nähtud sellise ühtse süsteemi loomine, mille abil viia liikmesriikide vabad töökohad ning töökohataotlused ja CVd EURESe portaalis kokku.

| (3) | Selleks et kehtestada ühtne süsteem ning võimaldada esitatud andmete tõhusat otsimist ja sobitamist, on vaja kasutada andmete vahetamisel ühiseid standardeid ja vorminguid. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kehtestada ühtne süsteem ning võimaldada esitatud andmete tõhusat otsimist ja sobitamist, on vaja kasutada andmete vahetamisel ühiseid standardeid ja vorminguid.

| (4) | Need standardid ja vormingud peaksid põhinema võimalikult suures ulatuses kindlalt välja kujunenud valdkondlikel või riiklikel standarditel, mida kasutavad avalikud tööturuasutused ja muud tööturuettevõtjad, ning need tuleks vastu võtta liikmesriikidega peetud asjakohaseid konsultatsioone arvestades. |
| --- | --- |

(4)

Need standardid ja vormingud peaksid põhinema võimalikult suures ulatuses kindlalt välja kujunenud valdkondlikel või riiklikel standarditel, mida kasutavad avalikud tööturuasutused ja muud tööturuettevõtjad, ning need tuleks vastu võtta liikmesriikidega peetud asjakohaseid konsultatsioone arvestades.

| (5) | Standardeid ja vorminguid võib olla vaja aja jooksul kohandada, et võtta arvesse tehnoloogilisi või funktsionaalseid muutusi. Seetõttu on oluline luua juhtimismudel, et tagada enne standardite ja vormingute vastuvõtmist asjakohane konsulteerimine liikmesriikidega ja nende kaasamine. |
| --- | --- |

(5)

Standardeid ja vorminguid võib olla vaja aja jooksul kohandada, et võtta arvesse tehnoloogilisi või funktsionaalseid muutusi. Seetõttu on oluline luua juhtimismudel, et tagada enne standardite ja vormingute vastuvõtmist asjakohane konsulteerimine liikmesriikidega ja nende kaasamine.

| (6) | Selleks et hõlbustada riiklike koordinatsioonibüroode tegevust teabe kooskõlastatud edastamisel EURESe portaali, kaitsta andmevahetusmehhanismi toimimist ning tagada teabe sisuline ja tehniline kvaliteet, on vaja kindlaks määrata ja kehtestada teatavad süsteemi loomise ja toimimise üldpõhimõtted ning asjaomaste osapoolte ülesanded ja kohustused. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et hõlbustada riiklike koordinatsioonibüroode tegevust teabe kooskõlastatud edastamisel EURESe portaali, kaitsta andmevahetusmehhanismi toimimist ning tagada teabe sisuline ja tehniline kvaliteet, on vaja kindlaks määrata ja kehtestada teatavad süsteemi loomise ja toimimise üldpõhimõtted ning asjaomaste osapoolte ülesanded ja kohustused.

| (7) | Neis üldpõhimõtetes tuleks selgitada andmete valdajate ja andmete haldajate õigusi ja kohustusi ning seda, kuidas on andmeedastusahelas tagatud isikuandmete kaitse. |
| --- | --- |

(7)

Neis üldpõhimõtetes tuleks selgitada andmete valdajate ja andmete haldajate õigusi ja kohustusi ning seda, kuidas on andmeedastusahelas tagatud isikuandmete kaitse.

| (8) | Selleks et toetada EURESe portaalis vabade töökohtade (sealhulgas praktikantide ja koolitatavate isikute ametikohad) ning töökohataotluste ja CVde omavahelist sobitamist, pidades silmas määruse (EL) 2016/589 eesmärke, on oluline, et EURESe liikmed ja partnerid teevad läbipaistval viisil kättesaadavaks võimalikult palju nende käsutuses olevaid sobivaid vabu töökohti, töökohataotlusi ja CVsid. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et toetada EURESe portaalis vabade töökohtade (sealhulgas praktikantide ja koolitatavate isikute ametikohad) ning töökohataotluste ja CVde omavahelist sobitamist, pidades silmas määruse (EL) 2016/589 eesmärke, on oluline, et EURESe liikmed ja partnerid teevad läbipaistval viisil kättesaadavaks võimalikult palju nende käsutuses olevaid sobivaid vabu töökohti, töökohataotlusi ja CVsid.

| (9) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmeid, mis on seotud isikuandmete töötlemisega, tuleks rakendada kooskõlas isikuandmete kaitset käsitleva liidu õigusega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (3) ning nende siseriiklike rakendusmeetmetega. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et järgitaks kindlalt piiratud eesmärgi, võimalikult väheste andmete kogumise, piiratud säilitamise, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmeid, mis on seotud isikuandmete töötlemisega, tuleks rakendada kooskõlas isikuandmete kaitset käsitleva liidu õigusega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (3) ning nende siseriiklike rakendusmeetmetega. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et järgitaks kindlalt piiratud eesmärgi, võimalikult väheste andmete kogumise, piiratud säilitamise, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse põhimõtteid.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas EURESe komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas EURESe komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese, kohaldamisala ja mõisted

Käesoleva otsusega kehtestatakse tehnilised standardid ja vormingud, mida tuleb kasutada ühtse süsteemi jaoks, et viia EURESe portaalis kokku EURESe liikmete ja, kui see on asjakohane, EURESe partnerite saadetud vabad töökohad, töökohataotlused ja CVd; samuti kehtestatakse otsusega meetodid ja kord selleks, et kokku leppida täiendavad tehnilised ja funktsionaalsed määratlused.

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „töökohataotlus“– dokument või dokumendid, mille taotleja edastab tööandjale või tööturuasutusele, et teavitada tööandjat enda valmisolekust ja soovist töötada konkreetsel töö- või ametikohal;

„töökohataotlus“

b)   „CV“– isiku profiili kirjeldav dokument, milles on töökogemuse ja haridusliku tausta kokkuvõte ning muu asjakohane teave isiku saavutuste, oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja huvide kohta;

„CV“

c)   „tööotsija profiil“– standardne andmevorm käesolevas otsuses sätestatud töötajate CVde ja töökohataotluste vahendamiseks;

„tööotsija profiil“

d)   „andmete valdaja“– isik või üksus, kes lõi algsed andmed, mis on tehtud EURESe portaalis kättesaadavaks. Andmete valdajaks loetakse tööandjaid, kes on avaldanud teabe vabade töökohtade kohta, ning töötajaid, kes on loonud ja otsustanud avalikustada tööotsija profiili EURESe liikme või, kui see on asjakohane, EURESe partneri juures ning kes on andnud vajaliku nõusoleku teabe edastamiseks EURESe portaalis;

„andmete valdaja“

e)   „EURESe andmete haldaja“– isik või üksus, kellel on juriidiline õigus kontrollida, kellel peaks olema juurdepääs andmetele. EURESe andmete haldaja võib olla andmete valdaja või mõni muu andmete valdaja poolt volitatud ja tema nimel tegutsev isik;

„EURESe andmete haldaja“

f)   „lõppkasutaja“– isik või üksus, kes kogub ning kasutab vabade töökohtade ja tööotsijate profiilide andmeid, mis on kooskõlas käesoleva otsusega koondatud EURESe portaali eesmärgiga leida vabu ametikohti, kuhu kandideerida, või leida kandidaate, kellele töövõimalusi pakkuda;

„lõppkasutaja“

g)   „ühtne süsteem“– andmete määratlused ning andmete edastamise ja töötlemise funktsionaalsed kirjeldused, mis on sätestatud käesolevas otsuses ja mille eesmärk on vabade töökohtade ja CVde omavaheline sobitamine;

„ühtne süsteem“

h)   „tehniline taristu“– kombinatsioon riistvarast, tarkvarast, võrkudest ja muudest vahenditest, mida on vaja selleks, et välja töötada, katsetada, tarnida, jälgida, kontrollida või toetada ühtse süsteemi kohaldamiseks vajalikke asjakohaseid IT-teenuseid;

„tehniline taristu“

i)   „ühtne koordineeritud kanal“– teenus, mis on loodud EURESe portaali ühenduspunkti ja liikmesriigis asuva ühenduspunkti vahel ning mis võimaldab edastada riiklikelt EURESe liikmetelt ja, kui see on asjakohane, EURESe partneritelt pärit andmeid EURESe portaali vastavalt ühtsele süsteemile ja kasutades asjakohast tehnilist taristut.

„ühtne koordineeritud kanal“

Artikkel 2

Andmeedastuse ja andmevahetuse üldpõhimõtted

1.   Iga liikmesriik loob ühtse koordineeritud kanali, mis võimaldab EURESe portaali edastada riiklikelt EURESe liikmetelt ja, kui see on asjakohane, EURESe partneritelt pärit andmeid vabade töökohtade ja tööotsijate profiilide kohta, ning haldab seda kanalit.

2.   Selleks loob iga liikmesriik EURESe portaaliga seotud tehnilise taristu, millega EURESe liikmed ja, kui see on asjakohane, EURESe partnerid saavad liituda ja selle kaudu oma andmeid edastada.

3.   EURESe portaali ja sellega seotud IT-teenuseid haldab Euroopa Koordinatsiooniamet, et lõikes 1 osutatud taristu kaudu edastatud andmeid vastu võtta ja töödelda.

4.   Euroopa Koordinatsiooniamet teeb andmed EURESe portaalis otsingute tegemiseks ja sobitamiseks kättesaadavaks nii otse lõppkasutajatele kui ka rakendusliideste abil, mis võimaldavad EURESe liikmetel ja, kui see on asjakohane, EURESe partneritel teha teave kättesaadavaks nende vastavates süsteemides nende töötajatele ning nende tööotsinguportaalide ja teenuste kasutajatele.

5.   Kõik vajalikud mõisted, standardid, spetsifikatsioonid ja menetlused tuleb üksikasjalikult esitada dokumentides, mille kiidavad heaks riiklikud koordinatsioonibürood käesoleva otsusega ette nähtud juhtimisstruktuuri kaudu, ning teha kõigile asjaomastele isikutele kättesaadavaks EURESe portaali Extraneti jaotise selleks ette nähtud alljaotises.

Artikkel 3

Andmete sisu ja kvaliteedi üldpõhimõtted

1.   Vastavalt määrusele (EL) 2016/589 ja käesolevale otsusele EURESe portaali edastatud andmed indekseeritakse, salvestatakse ja tehakse kättesaadavaks üksnes otsimise ja sobitamise eesmärgil kehtivusaja jooksul, mille on kehtestanud andmete valdaja või individuaalsete andmete EURESe andmete haldaja. Anonüümseks muudetud andmeid võib salvestada ja edastada ka kolmandatele isikutele teadusuuringute ja statistika eesmärkidel isegi pärast kehtivusaja lõppu.

2.   Vastavalt seadustele, määrustele ja lepingutele, mida kohaldatakse kogu andmeedastusahelale alates andmete valdajast kuni EURESe portaalini, ei tohi andmete edastamine EURESe portaali mõjutada neid õigusi, mida omavad andmetele andmete valdajad või EURESe andmete haldajad.

3.   EURESe portaali edastatud ja sinna salvestatud isikuandmed võivad olla kättesaadavad vaid andmete valdaja nõusolekul. Neid võib avaldada ainult EURESe liikmetele ja partneritele või lõppkasutajatele, kes on registreerunud EURESe portaalis või EURESe liikme või partneri juures, mis tagab neile juurdepääsu andmetele artikli 2 lõikes 4 osutatud rakendusliideste kaudu, kui lõppkasutajad täidavad tingimusi, mis vastavad täielikult andmete valdajate tahteavaldusele ja kokkulepetele.

4.   Tööandjad võivad otseselt või kaudselt öelda lahti või loobuda õigustest vabade töökohtade alases teabes sisalduvatele andmetele, välja arvatud neis sisalduvad mis tahes isikuandmed. Töötaja säilitab õiguse oma isikuandmete kaitsele ning saab igal ajal võtta tagasi oma nõusoleku teabe avalikustamiseks ja EURESe portaali edastatud kõiki või osa andmeid kustutada, muuta või muul viisil töödelda. Sama kehtib tööandjatele vabade töökohtade alases teabes sisalduvate mis tahes isikuandmete puhul.

5.   Riiklike koordinatsioonibüroode ning EURESe liikmete ja, kui see on asjakohane, EURESe partnerite ülesandeks on tagada, et nende kaudu EURESe portaali edastatav kogu teave on kooskõlas määrusega (EL) 2016/589, käesoleva otsusega ning mis tahes muude kohaldatavate seaduste ja õigusaktidega, eelkõige nendega, milles käsitletakse isikuandmete kaitset; samuti on nende ülesanne tagada, et andmete valdajad või EURESe andmete haldajad teavad, kuidas nende andmeid kasutatakse ja töödeldakse ning et kõik vajalikud nõusolekud ja load on saadud. Andmete päritolu ja nende muudatused ning antud nõusolek peavad olema jälgitavad kogu andmete valdaja ja EURESe portaali vahel toimuva andmeedastusahela jooksul.

6.   Isikuandmete säilitamisel EURESe portaalis peab Euroopa Koordinatsiooniamet olema nn kontrollija määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses. Ta vastutab kõnealuse määruse alusel isikuandmete töötlemise eest, sealhulgas lõikes 1 osutatud anonüümseks muutmise protsessi eest, ning tehniliste ja korralduslike meetmete eest, millega tagada andmete piisav turvalisus, konfidentsiaalsus ja terviklikkus.

7.   Koordinatsioonirühm koostab ja lepib kokku isikuandmete kaitse avalduste ja tingimuste ühised miinimumnõuded, mida Euroopa Koordinatsiooniamet, riiklikud koordinatsioonibürood, EURESe liikmed ja, kui see on asjakohane, EURESe partnerid kohaldavad, et täita andmete valdaja või EURESe andmete haldaja teadliku nõusolekuga seotud nõudeid vastavalt määrusele (EL) 2016/589 ja tagada andmetele juurdepääsu ühtsed tingimused.

Artikkel 4

Riiklike koordinatsioonibüroode roll ja ülesanded

Riiklikud koordinatsioonibürood on vastavas liikmesriigis kohustatud korraldama kooskõlastatud ja turvalist vabade töökohtade ja tööotsijate profiilide alase teabe edastamist EURESe portaali, eelkõige:

| a) | korraldama tehnilise taristu loomist ja haldamist; tehnilist taristut on vaja selleks, et edastada ühtse koordineeritud kanali kaudu EURESe liikmete ja, kui see on asjakohane, EURESe partnerite vastavad andmed EURESe portaali; |
| --- | --- |

a)

korraldama tehnilise taristu loomist ja haldamist; tehnilist taristut on vaja selleks, et edastada ühtse koordineeritud kanali kaudu EURESe liikmete ja, kui see on asjakohane, EURESe partnerite vastavad andmed EURESe portaali;

| b) | võimaldama kõigil EURESe liikmetel ja, kui see on asjakohane, EURESe partneritel luua ühendus ja edastada andmeid ühtse koordineeritud kanali kaudu; |
| --- | --- |

b)

võimaldama kõigil EURESe liikmetel ja, kui see on asjakohane, EURESe partneritel luua ühendus ja edastada andmeid ühtse koordineeritud kanali kaudu;

| c) | tagama pideva järelevalve EURESe portaali ning osalevate EURESe liikmete ja partnerite ühenduste üle, olema võimelised tegutsema kiiresti, et lahendada tehnilisi ja muid küsimusi, mis võivad tekkida seoses ühenduse või edastatavate andmetega; |
| --- | --- |

c)

tagama pideva järelevalve EURESe portaali ning osalevate EURESe liikmete ja partnerite ühenduste üle, olema võimelised tegutsema kiiresti, et lahendada tehnilisi ja muid küsimusi, mis võivad tekkida seoses ühenduse või edastatavate andmetega;

| d) | tagama, et kõik andmevahetuse ja andmete edastamisega seotud tegevused vastavad täielikult määrusele (EL) 2016/589 ja käesolevas otsuses sätestatud üldpõhimõtetele, ning sekkuma, kui see nii ei ole; |
| --- | --- |

d)

tagama, et kõik andmevahetuse ja andmete edastamisega seotud tegevused vastavad täielikult määrusele (EL) 2016/589 ja käesolevas otsuses sätestatud üldpõhimõtetele, ning sekkuma, kui see nii ei ole;

| e) | tagama, et kõik edastatavad andmed vastavad kokkulepitud vormingutele ja standarditele, nagu on ette nähtud määrusega (EL) 2016/589 ja käesoleva otsusega; |
| --- | --- |

e)

tagama, et kõik edastatavad andmed vastavad kokkulepitud vormingutele ja standarditele, nagu on ette nähtud määrusega (EL) 2016/589 ja käesoleva otsusega;

| f) | tagama, et on kehtestatud kord, millega tagatakse, et andmete valdajad oleksid täielikult informeeritud ja teadlikud sellest, kuidas nende andmeid kasutatakse ja töödeldakse; |
| --- | --- |

f)

tagama, et on kehtestatud kord, millega tagatakse, et andmete valdajad oleksid täielikult informeeritud ja teadlikud sellest, kuidas nende andmeid kasutatakse ja töödeldakse;

| g) | edastavad ja ajakohastavad korrapäraselt teavet meetmete ja süsteemide kohta, millega tagatakse andmete kvaliteet, turvalisus, terviklikkus, konfidentsiaalsus ja jälgimine, sealhulgas isikuandmete kaitse; |
| --- | --- |

g)

edastavad ja ajakohastavad korrapäraselt teavet meetmete ja süsteemide kohta, millega tagatakse andmete kvaliteet, turvalisus, terviklikkus, konfidentsiaalsus ja jälgimine, sealhulgas isikuandmete kaitse;

| h) | osalema teabevahetuses ja koostöös, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/589 artikli 9 lõikega 5; |
| --- | --- |

h)

osalema teabevahetuses ja koostöös, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/589 artikli 9 lõikega 5;

| i) | hoidma Euroopa Koordinatsiooniametit vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 17 kohaldamisele kursis vabade töökohtade või vabade töökohtade kategooriate väljajätmise poliitikaga; |
| --- | --- |

i)

hoidma Euroopa Koordinatsiooniametit vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 17 kohaldamisele kursis vabade töökohtade või vabade töökohtade kategooriate väljajätmise poliitikaga;

| j) | teatama ühtse kontaktpunkti nimetamisest, nagu on osutatud artiklis 9. |
| --- | --- |

j)

teatama ühtse kontaktpunkti nimetamisest, nagu on osutatud artiklis 9.

Artikkel 5

Euroopa Koordinatsiooniameti roll ja ülesanded

Euroopa Koordinatsiooniamet aitab EURESe võrgustikul viia ellu viimase ülesandeid seoses vabade töökohtade ja tööotsijate profiilide alase teabe edastamisega EURESe portaali, eelkõige:

| a) | töötab välja tehnilise taristu, mida on vaja selleks, et saada ühtse koordineeritud kanali kaudu liikmesriikidelt andmeid, ning haldab seda taristut; |
| --- | --- |

a)

töötab välja tehnilise taristu, mida on vaja selleks, et saada ühtse koordineeritud kanali kaudu liikmesriikidelt andmeid, ning haldab seda taristut;

| b) | haldab ja arendab EURESe portaali ja sellega seotud IT-süsteeme, et pakkuda otsingu- ja töövahendusteenuseid EURESe võrgustikule ja EURESe portaali iseteeninduse kaudu lõppkasutajatele; |
| --- | --- |

b)

haldab ja arendab EURESe portaali ja sellega seotud IT-süsteeme, et pakkuda otsingu- ja töövahendusteenuseid EURESe võrgustikule ja EURESe portaali iseteeninduse kaudu lõppkasutajatele;

| c) | töötab välja tehnilise taristu, mida on vaja selleks, et EURESe liikmetel ja, kui see on asjakohane, EURESe partneritel oleks EURESe portaalis juurdepääs vabade töökohtade ja tööotsijate profiilide andmetele, et teha need kättesaadavaks ja võimaldada nende otsimist EURESe liikmete ja partnerite personalile ja kasutajatele ning nende tööotsinguportaalide kasutajatele, ning haldab seda taristut; |
| --- | --- |

c)

töötab välja tehnilise taristu, mida on vaja selleks, et EURESe liikmetel ja, kui see on asjakohane, EURESe partneritel oleks EURESe portaalis juurdepääs vabade töökohtade ja tööotsijate profiilide andmetele, et teha need kättesaadavaks ja võimaldada nende otsimist EURESe liikmete ja partnerite personalile ja kasutajatele ning nende tööotsinguportaalide kasutajatele, ning haldab seda taristut;

| d) | tagab, et kõik andmevahetuse ja andmete edastamisega seotud tegevused vastavad täielikult määrusele (EL) 2016/589 ja käesolevas otsuses sätestatud üldpõhimõtetele, ning sekkub, kui see nii ei ole; |
| --- | --- |

d)

tagab, et kõik andmevahetuse ja andmete edastamisega seotud tegevused vastavad täielikult määrusele (EL) 2016/589 ja käesolevas otsuses sätestatud üldpõhimõtetele, ning sekkub, kui see nii ei ole;

| e) | esitab ja ajakohastab korrapäraselt teavet meetmete ja süsteemide kohta, millega tagatakse andmete kvaliteet, turvalisus, terviklikkus, konfidentsiaalsus ja jälgimine, sealhulgas isikuandmete kaitse; |
| --- | --- |

e)

esitab ja ajakohastab korrapäraselt teavet meetmete ja süsteemide kohta, millega tagatakse andmete kvaliteet, turvalisus, terviklikkus, konfidentsiaalsus ja jälgimine, sealhulgas isikuandmete kaitse;

| f) | loob EURESe portaali Extraneti jaotise eraldi alljaotise ning muud vahendid ja vajaliku toe, et võimaldada riiklikel koordinatsioonibüroodel ning EURESe liikmetel ja partneritel tõhusalt vahetada teavet ja tegeleda kaebustega, nagu on ette nähtud määrusega ja käesoleva otsusega; |
| --- | --- |

f)

loob EURESe portaali Extraneti jaotise eraldi alljaotise ning muud vahendid ja vajaliku toe, et võimaldada riiklikel koordinatsioonibüroodel ning EURESe liikmetel ja partneritel tõhusalt vahetada teavet ja tegeleda kaebustega, nagu on ette nähtud määrusega ja käesoleva otsusega;

| g) | koostab, ajakohastab ja teeb EURESe portaalis Extraneti jaotises kättesaadavaks kõik vajalikud tehnilised ja muud dokumendid, mida on vaja andmeedastuse ja andmevahetuse toimimiseks, eriti artikliga 8 ettenähtud dokumendid. |
| --- | --- |

g)

koostab, ajakohastab ja teeb EURESe portaalis Extraneti jaotises kättesaadavaks kõik vajalikud tehnilised ja muud dokumendid, mida on vaja andmeedastuse ja andmevahetuse toimimiseks, eriti artikliga 8 ettenähtud dokumendid.

Artikkel 6

EURESe liikmete ja partnerite roll ja ülesanded

1.   Kõik EURESe liikmed ja need EURESe partnerid, kes on võtnud kohustuse panustada vabade töökohtade ja/või tööotsijate profiilide kogumisse, edastavad käesoleva otsuse kohaselt loodud tehnilise taristu kaudu kooskõlastatud ja turvalisel viisil teavet vabade töökohtade ja tööotsijate profiilide kohta EURESe portaali, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/589 artikli 12 lõikes 3 ja artikli 17 lõikes 1, eelkõige:

| a) | töötavad välja tehnilise taristu, mida on vaja vastavas riigis ette nähtud ühtse koordineeritud kanali ühendamiseks; |
| --- | --- |

a)

töötavad välja tehnilise taristu, mida on vaja vastavas riigis ette nähtud ühtse koordineeritud kanali ühendamiseks;

| b) | teostavad pidevat ühenduste järelevalvet ning suudavad tegutseda kiiresti, et lahendada tehnilisi ja muid küsimusi, mis võivad tekkida seoses ühenduse või edastatavate andmetega; |
| --- | --- |

b)

teostavad pidevat ühenduste järelevalvet ning suudavad tegutseda kiiresti, et lahendada tehnilisi ja muid küsimusi, mis võivad tekkida seoses ühenduse või edastatavate andmetega;

| c) | tagavad, et kõik andmevahetuse ja andmeedastusega seotud tegevused vastavad täielikult määrusele (EL) 2016/589 ja käesolevas otsuses sätestatud üldpõhimõtetele, ning sekkuvad, kui see nii ei ole; |
| --- | --- |

c)

tagavad, et kõik andmevahetuse ja andmeedastusega seotud tegevused vastavad täielikult määrusele (EL) 2016/589 ja käesolevas otsuses sätestatud üldpõhimõtetele, ning sekkuvad, kui see nii ei ole;

| d) | tagavad, et kõik edastatavad andmed vastavad kokkulepitud vormingutele ja standarditele, nagu on ette nähtud määrusega (EL) 2016/589 ja käesoleva otsusega; |
| --- | --- |

d)

tagavad, et kõik edastatavad andmed vastavad kokkulepitud vormingutele ja standarditele, nagu on ette nähtud määrusega (EL) 2016/589 ja käesoleva otsusega;

| e) | tagavad, et andmete valdajad oleksid täielikult informeeritud ja teadlikud sellest, kuidas nende andmeid kasutatakse ja töödeldakse; |
| --- | --- |

e)

tagavad, et andmete valdajad oleksid täielikult informeeritud ja teadlikud sellest, kuidas nende andmeid kasutatakse ja töödeldakse;

| f) | edastavad ja ajakohastavad korrapäraselt teavet meetmete ja süsteemide kohta, millega tagatakse andmete kvaliteet, turvalisus, terviklikkus, konfidentsiaalsus ja jälgimine, sealhulgas isikuandmete kaitse; |
| --- | --- |

f)

edastavad ja ajakohastavad korrapäraselt teavet meetmete ja süsteemide kohta, millega tagatakse andmete kvaliteet, turvalisus, terviklikkus, konfidentsiaalsus ja jälgimine, sealhulgas isikuandmete kaitse;

| g) | hoiavad riiklikku koordinatsioonibürood vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 17 kohaldamisele selgel ja läbipaistval viisil kursis kõigi avalikult saada olevate vabade töökohtade alaste andmete edastamata jätmise poliitikaga; |
| --- | --- |

g)

hoiavad riiklikku koordinatsioonibürood vastavalt määruse (EL) 2016/589 artikli 17 kohaldamisele selgel ja läbipaistval viisil kursis kõigi avalikult saada olevate vabade töökohtade alaste andmete edastamata jätmise poliitikaga;

| h) | loovad kontaktpunkti selleks, et hõlbustada riikliku koordinatsioonibüroo poolset koordineerimist riiklikul tasandil. Kontaktpunkti teenuseid võib osutada kasutajatugi või samaväärne teenistus. |
| --- | --- |

h)

loovad kontaktpunkti selleks, et hõlbustada riikliku koordinatsioonibüroo poolset koordineerimist riiklikul tasandil. Kontaktpunkti teenuseid võib osutada kasutajatugi või samaväärne teenistus.

2.   Selleks et EURESe liikmete ja partnerite töötajatel, kes on kaasatud EURESe võrgustiku töösse, ja nende hallatavaid tööotsinguportaale kasutavatel lõpptarbijatel oleks kerge juurdepääs EURESe portaalile ning nad saaksid seal teha otsinguid ja sobitada vabu töökohti ja tööotsijate profiile, võivad EURESe liikmed ja partnerid ühendada oma süsteemid ning kasutada Euroopa Koordinatsiooniameti poolt sel eesmärgil ette nähtud tehnilist taristut.

Artikkel 7

Koordinatsioonirühma roll ja ülesanded

1.   Koordinatsioonirühm toetab ühtse süsteemi head toimimist ning korraldab kooskõlastatud ja turvalist vabade töökohtade ja tööotsijate profiilide teabe edastamist EURESe portaali, aidates pidevalt kaasa süsteemi tõhustumisele. Koordinatsioonirühm jälgib tegevust lähedalt ning tegutseb foorumina, kus vahetada mõtteid ja parimaid tavasid, et ühtse süsteemi toimimist parandada.

2.   Koordinatsioonirühm vaatab kord aastas läbi käesoleva otsuse kohaldamise, mis on osa liikmesriikide panusest komisjoni tegevus- ja järelhindamisaruannetesse vastavalt määruse (EL) 2016/589 artiklitele 33 ja 35.

3.   Artiklis 8 osutatud EURESe ühtse koordineeritud kanali spetsifikatsioonide vastuvõtmine ja nende mis tahes muudatused tuleb enne nende kohaldamist leppida kokku koordinatsioonirühmaga vastavalt artikliga 9 ette nähtud menetlusele.

4.   Koordinatsioonirühm võib luua konkreetse eksperdirühma, mis pakub tuge, nõu ja abi tema ülesannete täitmiseks.

Artikkel 8

Andmevahetuse tehnilised ja funktsionaalsed määratlused ja kirjeldused

1.   Euroopa Koordinatsiooniamet võtab artiklis 9 sätestatud korras vastu EURESe ühtse koordineeritud kanali spetsifikatsioonid, mis koosnevad järgmisest:

| a) | „EURESe vormingute ja standardite spetsifikatsioon“, milles kirjeldatakse andmete vormingut, andmete määratlusi, kasutatavaid standardeid ja valideerimiseeskirju, mida tuleb järgida, kui EURESe portaali edastatakse ühtse süsteemi kaudu vaba töökoha või tööotsija profiili andmed; |
| --- | --- |

a)

„EURESe vormingute ja standardite spetsifikatsioon“, milles kirjeldatakse andmete vormingut, andmete määratlusi, kasutatavaid standardeid ja valideerimiseeskirju, mida tuleb järgida, kui EURESe portaali edastatakse ühtse süsteemi kaudu vaba töökoha või tööotsija profiili andmed;

| b) | „EURESe funktsionaalse sõnumivahetuse spetsifikatsioon“, milles kirjeldatakse tehnilist taristut, mis tuleb tagada, ja vahetamise spetsifikatsioone, mida tuleb rakendada andmevahetuse tagamiseks; |
| --- | --- |

b)

„EURESe funktsionaalse sõnumivahetuse spetsifikatsioon“, milles kirjeldatakse tehnilist taristut, mis tuleb tagada, ja vahetamise spetsifikatsioone, mida tuleb rakendada andmevahetuse tagamiseks;

| c) | „EURESe koostalitlusvõime protsessi käsiraamat“, milles kirjeldatakse protsesse, meetmeid ja sekkumisi, millega hallata ühtset koordineeritud kanalit, korraldada muutuste juhtimist ning tagada kvaliteet, turvalisus, jälgitavus ja andmekaitse, sh isikuandmete kaitse. |
| --- | --- |

c)

„EURESe koostalitlusvõime protsessi käsiraamat“, milles kirjeldatakse protsesse, meetmeid ja sekkumisi, millega hallata ühtset koordineeritud kanalit, korraldada muutuste juhtimist ning tagada kvaliteet, turvalisus, jälgitavus ja andmekaitse, sh isikuandmete kaitse.

2.   „EURESe ühtse koordineeritud kanali spetsifikatsioonid“ ja nende mis tahes ajakohastamised või muudatused tehakse kättesaadavaks EURESe portaali Extraneti jaotise selleks ette nähtud alljaotises.

Artikkel 9

Juhtimine

1.   Oma riiklike koordinatsioonibüroode kaudu määravad kõik liikmesriigid ühtse kontaktpunkti ja teatavad selle andmed Euroopa Koordinatsiooniametile; ühtsesse kontaktpunkti võib esitada kõik taotlused, päringud ja teatised, mis on seotud määruse (EL) 2016/589 kohaste IT-teenuseid käsitlevate sätete kohaldamisega ja käesoleva otsuse kohaldamisega.

2.   Et ühtse andmevahetussüsteemi, EURESe portaali ja sellega seotud IT-teenuste toimimine oleks sujuv, korraldab Euroopa Koordinatsiooniamet korrapäraseid kohtumisi, et tagada tõhusam teabevahetus lõikes 1 osutatud ühtsete kontaktpunktide vahel. Koordinatsioonirühm võib anda ühtsete kontaktpunktide rühmale ülesande valmistada ette konsultatsioone või anda suuniseid või soovitusi tehniliste ja infotehnoloogiliste küsimuste kohta vastavalt määrusele (EL) 2016/589.

3.   Enne kui Euroopa Koordinatsiooniamet võtab „EURESe ühtse koordineeritud kanali spetsifikatsioonid“ vastu või teeb neis hiljem mis tahes muudatusi, tuleb koordineerimisrühmaga ametlikult konsulteerida vastavalt määruse (EL) 2016/589 artiklile 14. Nendele konsultatsioonidele eelnevad vajaduse korral tehnilise tasandi konsultatsioonid EURESe võrgustiku raames ning teiste asjakohaste riiklike ja rahvusvaheliste ekspertidega, nagu vormingute ja standardite arendamisse kaasatud asutused.

Artikkel 10

Jõustumine

1.   Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Euroopa Koordinatsiooniamet avaldab „EURESe ühtse koordineeritud kanali spetsifikatsioonide“ esimese versiooni ning kõik muud asjakohased loetelud ja juhenddokumendid EURESe portaali Extraneti jaotises hiljemalt 1. detsembriks 2017.

Brüssel, 11. juuli 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 107, 22.4.2016, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31) ning alates 25. maist 2018 kohaldatav Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

3

---

| 12.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/39

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2017/1258,

5. juuli 2017,

konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamist käsitlevate otsuste delegeerimise kohta (EKP/2017/22)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 12.1,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 8 lõiget 4a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 lõike 4a esimese lause kohaselt võib Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) edastada konfidentsiaalset statistilist teavet liikmesriikide või liidu asutustele, mis vastutavad finantseerimisasutuste, turgude ja infrastruktuuride järelevalve või finantssüsteemi stabiilsuse eest kooskõlas liidu ja riigisisese õigusega, ning Euroopa stabiilsusmehhanismile (ESM) ainult asjaomaste ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses ja üksikasjalikkusega. Ühtset Kriisilahendusnõukogu käsitletakse selle asutusena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 lõike 4a esimese lause kohaselt võib Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) edastada konfidentsiaalset statistilist teavet liikmesriikide või liidu asutustele, mis vastutavad finantseerimisasutuste, turgude ja infrastruktuuride järelevalve või finantssüsteemi stabiilsuse eest kooskõlas liidu ja riigisisese õigusega, ning Euroopa stabiilsusmehhanismile (ESM) ainult asjaomaste ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses ja üksikasjalikkusega. Ühtset Kriisilahendusnõukogu käsitletakse selle asutusena.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 lõike 4a teise lause kohaselt võtavad konfidentsiaalset statistilist teavet saavad asutused kõik vajalikud regulatiivsed, haldus-, tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada konfidentsiaalse statistilise teabe füüsiline ja loogiline kaitse. EKP nõukogu hinnangul on Ühtne Kriisilahendusnõukogu võtnud kõik asjaomased meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 lõike 4a teise lause kohaselt võtavad konfidentsiaalset statistilist teavet saavad asutused kõik vajalikud regulatiivsed, haldus-, tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada konfidentsiaalse statistilise teabe füüsiline ja loogiline kaitse. EKP nõukogu hinnangul on Ühtne Kriisilahendusnõukogu võtnud kõik asjaomased meetmed.

| (3) | Konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamisega seonduva otsustamismenetluse lihtsustamiseks on vaja vastu võtta delegeeritud otsus. Vastavalt Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklile 12.1 võib EKP nõukogu EKP juhatusele delegeerida teatud pädevust. Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu poolt välja töötatud ja heakskiidetud delegeerimise üldpõhimõtetele peab otsuste tegemise pädevuse delegeerimine olema piiratud, proportsionaalne ja vastama kindlatele kriteeriumidele. Arvestades, et tehtavad otsused on pigem tehnilist kui poliitilist laadi, võivad asjaomased kriteeriumid olla üldised. |
| --- | --- |

(3)

Konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamisega seonduva otsustamismenetluse lihtsustamiseks on vaja vastu võtta delegeeritud otsus. Vastavalt Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklile 12.1 võib EKP nõukogu EKP juhatusele delegeerida teatud pädevust. Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu poolt välja töötatud ja heakskiidetud delegeerimise üldpõhimõtetele peab otsuste tegemise pädevuse delegeerimine olema piiratud, proportsionaalne ja vastama kindlatele kriteeriumidele. Arvestades, et tehtavad otsused on pigem tehnilist kui poliitilist laadi, võivad asjaomased kriteeriumid olla üldised.

| (4) | Kui käesolevas delegeeritud otsuses sätestatud delegeeritud otsuse vastuvõtmise kriteeriumid ei ole täidetud, peaks konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamist käsitleva otsuse vastu võtma EKP nõukogu vastavalt EKP juhatuse ettepanekule. |
| --- | --- |

(4)

Kui käesolevas delegeeritud otsuses sätestatud delegeeritud otsuse vastuvõtmise kriteeriumid ei ole täidetud, peaks konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamist käsitleva otsuse vastu võtma EKP nõukogu vastavalt EKP juhatuse ettepanekule.

| (5) | Arvestades Ühtse Kriisilahendusnõukogu poolt esitatud konfidentsiaalse statistilise teabe edastamise taotluste mahu olulist suurenemist, peaks otsuse vastu võtma kiirkorras ning otsus peaks jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(5)

Arvestades Ühtse Kriisilahendusnõukogu poolt esitatud konfidentsiaalse statistilise teabe edastamise taotluste mahu olulist suurenemist, peaks otsuse vastu võtma kiirkorras ning otsus peaks jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

1)   „konfidentsiaalne statistiline teave“– konfidentsiaalne statistiline teave määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 punktis 12 määratletud tähenduses;

„konfidentsiaalne statistiline teave“

2)   „delegeeritud otsus“– käesoleva otsuse kohaselt EKP nõukogu poolt delegeeritud pädevuse alusel vastu võetud otsus.

„delegeeritud otsus“

Artikkel 2

Konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamine

1.   EKP nõukogu delegeerib EKP juhatusele otsused, mis käsitlevad konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamist.

2.   Otsus konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamise kohta võetakse vastu delegeeritud otsusena vaid juhul, kui on täidetud artiklis 3 sätestatud delegeeritud otsuse vastuvõtmise tingimused.

Artikkel 3

Konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamist käsitlevate delegeeritud otsuste vastuvõtmise kriteeriumid

1.   Konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamise otsus võetakse vastu delegeeritud otsusena vaid juhul, kui asjaomane teave on määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 lõike 4a kohaselt vajalik Ühtse Kriisilahendusnõukogu ülesannete täitmiseks. Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastatav konfidentsiaalne statistiline teave peab olema piisav, asjakohane ning kooskõlas nimetatud ülesannete teostamisega.

2.   Konfidentsiaalse statistilise teabe Ühtsele Kriisilahendusnõukogule edastamise otsus võetakse vastu delegeeritud otsusena vaid juhul, kui:

| a) | teave on Ühtsele Kriisilahendusnõukogule vajalik avalike huvide testi läbiviimiseks, et hinnata, kas ja kuidas mõjutaksid kriisilahendusmeetmed vastaspooli finantsstabiilsuse seisukohast, ning et hinnata finantsseotust teiste finantseerimisasutuste ja tehingupoolte vahel; |
| --- | --- |

a)

teave on Ühtsele Kriisilahendusnõukogule vajalik avalike huvide testi läbiviimiseks, et hinnata, kas ja kuidas mõjutaksid kriisilahendusmeetmed vastaspooli finantsstabiilsuse seisukohast, ning et hinnata finantsseotust teiste finantseerimisasutuste ja tehingupoolte vahel;

| b) | teabe edastamine ei mõjuta EKPSi ülesannete teostamist. |
| --- | --- |

b)

teabe edastamine ei mõjuta EKPSi ülesannete teostamist.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Frankfurt Maini ääres, 5. juuli 2017

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

---