# Euroopa Liidu L 115/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 115 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik4. mai 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 115

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik4. mai 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/768, 18. juuli 2016, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll | 3 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/769, 25. aprill 2017, mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist, välja arvatud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektid | 15 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/770, 25. aprill 2017, mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist seoses tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega | 18 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/771, 3. mai 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 152/2009 dioksiinide ja polüklooritud bifenüülide sisalduse määramismeetodite osas (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/772, 3. mai 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 908/2014 selliste meetmete loetelu osas, mille puhul avaldatakse teatav teave toetusesaajate kohta | 43 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/773, 3. mai 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 45 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv (EL) 2017/774, 3. mai 2017, millega muudetakse mänguasjade ohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet seoses mänguasjades kasutatava fenooli piirnormide vastuvõtmisega (
  1
  ) | 47 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/775, 25. aprill 2017, millega nimetatakse ametisse Soome Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 50 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/768, 18. juuli 2016, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll

3

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/769, 25. aprill 2017, mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist, välja arvatud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektid

15

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/770, 25. aprill 2017, mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist seoses tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega

18

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/771, 3. mai 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 152/2009 dioksiinide ja polüklooritud bifenüülide sisalduse määramismeetodite osas (
  1
  )

1

22

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/772, 3. mai 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 908/2014 selliste meetmete loetelu osas, mille puhul avaldatakse teatav teave toetusesaajate kohta

43

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/773, 3. mai 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

45

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv (EL) 2017/774, 3. mai 2017, millega muudetakse mänguasjade ohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet seoses mänguasjades kasutatava fenooli piirnormide vastuvõtmisega (
  1
  )

1

47

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/775, 25. aprill 2017, millega nimetatakse ametisse Soome Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 4.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/768,

18. juuli 2016,

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (1) (edaspidi „leping“) sõlmiti 25. juunil 2001. Leping jõustus 1. juunil 2004. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (1) (edaspidi „leping“) sõlmiti 25. juunil 2001. Leping jõustus 1. juunil 2004.

| (2) | Horvaatia Vabariigist sai Euroopa Liidu liikmesriik 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatia Vabariigist sai Euroopa Liidu liikmesriik 1. juulil 2013.

| (3) | Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi lepinguga ühinemises leppida kokku nimetatud lepingu protokollis, mille sõlmivad nõukogu, kes tegutseb liidu ja ühehäälselt liikmesriikide nimel, ja Egiptuse Araabia Vabariik. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi lepinguga ühinemises leppida kokku nimetatud lepingu protokollis, mille sõlmivad nõukogu, kes tegutseb liidu ja ühehäälselt liikmesriikide nimel, ja Egiptuse Araabia Vabariik.

| (4) | 14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Egiptuse Araabia Vabariigiga. Läbirääkimised lõppesid edukalt protokolli parafeerimisega 29. oktoobril 2015 Brüsselis. |
| --- | --- |

(4)

14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Egiptuse Araabia Vabariigiga. Läbirääkimised lõppesid edukalt protokolli parafeerimisega 29. oktoobril 2015 Brüsselis.

| (5) | Protokolli artikli 8 lõikega 3 nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist. |
| --- | --- |

(5)

Protokolli artikli 8 lõikega 3 nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist.

| (6) | Protokollile tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse, ja seda tuleks ajutiselt kohaldada, |
| --- | --- |

(6)

Protokollile tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse, ja seda tuleks ajutiselt kohaldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse kooskõlas selle artikli 8 lõikega 3 ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 18. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  ELT L 304, 30.9.2004, lk 39.

1

---

| 4.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/3

---

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud

PROTOKOLL

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

HORVAATIA VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“, ning

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,

ühelt poolt ja

EGIPTUSE ARAABIA VABARIIK, edaspidi „Egiptus“.

teiselt poolt,

käesolevas protokollis edaspidi koos „protokolliosalised“,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (edaspidi „leping“) kirjutati alla 25. juunil 2001 Luxembourgis ja see jõustus 1. juunil 2004. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel (edaspidi „leping“) kirjutati alla 25. juunil 2001 Luxembourgis ja see jõustus 1. juunil 2004.

| (2) | Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevale lepingule kirjutati alla 9. detsembril 2011 Brüsselis ja see jõustus 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevale lepingule kirjutati alla 9. detsembril 2011 Brüsselis ja see jõustus 1. juulil 2013.

| (3) | Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia ühinemine lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia ühinemine lepinguga kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel.

| (4) | Liidu ja Egiptuse vastastikuste huvide arvestamise tagamiseks on toimunud lepingu artikli 21 lõikega 2 ettenähtud nõupidamised, |
| --- | --- |

(4)

Liidu ja Egiptuse vastastikuste huvide arvestamise tagamiseks on toimunud lepingu artikli 21 lõikega 2 ettenähtud nõupidamised,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Horvaatia Vabariik ühineb lepinguosalisena Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel ning võtab nagu teisedki liidu liikmesriigid vastu ja teadmiseks lepingu teksti, ühisdeklaratsioonid, deklaratsioonid ja kirjavahetuse.

I PEATÜKK

LEPINGU, SEALHULGAS SELLE LISADE JA PROTOKOLLIDE TEKSTI MUUDATUSED

Artikkel 2

Põllumajandus- ja töödeldud põllumajandustooted, kala ja kalatooted

Käesolevale protokollile lisatud tabeliga muudetakse lepingu protokollile nr 1 lisatud tabelit.

Artikkel 3

Päritolureeglid

Protokolli nr 4 muudetakse ajavahemikuks 1. juuli 2013 – 31. jaanuar 2016 järgmiselt:

| 1. | IVa lisa asendatakse järgmisega:


  „IVA LISA

  ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

  Arvedeklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.
  Bulgaariakeelne tekst
  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).
  Hispaaniakeelne tekst
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).
  Tšehhikeelne tekst
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Taanikeelne tekst
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Saksakeelne test
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Eestikeelne tekst
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
  Kreekakeelne tekst
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Ingliskeelne tekst
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Prantsuskeelne tekst
  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).
  Horvaadikeelne tekst
  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.
  Itaaliakeelne tekst
  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Lätikeelne tekst
  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).
  Leedukeelne tekst
  Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.
  Ungarikeelne tekst
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
  Maltakeelne tekst
  L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).
  Hollandikeelne tekst
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
  Poolakeelne tekst
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Portugalikeelne tekst
  O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Rumeeniakeelne tekst
  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
  Sloveenikeelne tekst
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno poreklo ... (2).
  Slovakikeelne tekst
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Soomekeelne tekst
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.
  Rootsikeelne tekst
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Araabiakeelne tekst





  ... (3)

  (Koht ja kuupäev)
  ...
  (Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi)



  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."


  (2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."


  (3)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele." |
| --- | --- |

1.

IVa lisa asendatakse järgmisega:

„IVA LISA

ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

Arvedeklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Saksakeelne test

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugalikeelne tekst

O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Rumeeniakeelne tekst

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno poreklo ... (2).

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Araabiakeelne tekst

Image 1

... (3)

(Koht ja kuupäev)

...

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi)

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(1)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

2

(3)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

3

| 2. | IVb lisa asendatakse järgmisega:


  „IVB LISA

  EUR-MED ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

  EUR-MED arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.
  Bulgaariakeelne tekst
  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (4)) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (5).






  — | cumulation applied with ...(name of the country/countries) |
| --- | --- | --- |

2.

IVb lisa asendatakse järgmisega:

„IVB LISA

EUR-MED ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

EUR-MED arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (4)) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (5).

—

cumulation applied with ...(name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (4)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (5).

| — | cumulation applied with ...( name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...( name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (4)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (5).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr... (4)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (5).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Saksakeelne test

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (4)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (5) Ursprungswaren sind.

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli luba nr ... (4)) deklareerib, et need tooted on ... (5) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (4)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (5).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (4)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (5) preferential origin.

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (4)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (5)).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (4)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (5) preferencijalnog podrijetla.

| — | cumulation applied with ...(name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (4)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (5).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (4)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (5).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente išvardytų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (4)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (5) preferencinės kilmės produktai.

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (4)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (5) származásúak.

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru ... (4)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (5).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (4)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (5).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (4)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (5) preferencyjne pochodzenie.

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Portugalikeelne tekst

O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o ... (4)) declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (5).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Rumeeniakeelne tekst

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. ... (4)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (5).

| — | cumulation applied with ...(name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (4)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno poreklo ... (5).

| — | cumulation applied with ...( name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...( name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (4)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (5).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (4)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (5).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (4)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (5).

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

Araabiakeelne tekst

Image 2

| — | cumulation applied with ...(name of country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with ...(name of country/countries)

| — | no cumulation applied (6) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (6)

... (7)

(Koht ja kuupäev)

...

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi)

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(4)  Kui päritoludeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui päritoludeklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks."

4

(5)  Märkida toodete päritolu. Kui päritoludeklaratsioon käsitleb täielikult või osaliselt tooteid, mis pärinevad Ceutast ja Melillast, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“."

5

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(6)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele."

6

(7)  Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need tähised märkimata jätta."

7

II PEATÜKK

ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 4

Transiitkaup

1.   Lepingu sätteid võib kohaldada kas Egiptusest Horvaatiasse või Horvaatiast Egiptusesse eksporditava kauba suhtes, mis vastab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu protokolli nr 4 sätetele ning mis Horvaatia ühinemise kuupäeval on kas teel või ajutiselt ladustatud Egiptuses või Horvaatias asuvas tollilaos või vabatsoonis.

2.   Sellistel juhtudel võib lubada sooduskohtlemist tingimusel, et importiva riigi tolliasutusele esitatakse nelja kuu jooksul alates Horvaatia ühinemise kuupäevast päritolutõend, mille eksportiva riigi tolliasutus on tagantjärele väljastanud.

III PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 5

Egiptus võtab kohustuse mitte esitada nõudeid, taotlusi ega esildisi ning mitte muuta ega tühistada kontsessioone vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile seoses liidu laienemisega.

Artikkel 6

Mõistliku aja jooksul pärast käesoleva protokolli parafeerimist edastab liit oma liikmesriikidele ja Egiptusele lepingu horvaadikeelse teksti. Käesoleva artikli esimeses lauses viidatud keeleversioon on autentne samadel tingimustel kui bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi-, ungari- ja araabiakeelne tekst, eeldusel et käesolev protokoll jõustub.

Artikkel 7

Käesolev protokoll ja selle lisa on käesoleva lepingu lahutamatud osad.

Artikkel 8

1.   Euroopa Liidu Nõukogu liidu ja selle liikmesriikide nimel ning Egiptus kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluste kohaselt. Lepinguosalised teavitavad üksteist selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

2.   Käesolev protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval, mil kõik lepinguosalised on teatanud üksteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3.   Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni selle jõustumise kuupäevani.

Artikkel 9

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Съставено в Брюксел на десети април през две хиляди и седемнадесета година.

Hecho en Bruselas, el diez de abril de dos mil diecisiete.

V Bruselu dne desátého dubna dva tisíce sedmnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den tiende april to tusind og sytten.

Geschehen zu Brüssel am zehnten April zweitausendsiebzehn.

Kahe tuhande seitsmeteistkümnenda aasta aprillikuu kümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Απριλίου δύο χιλιάδες δεκαεπτά.

Done at Brussels on the tenth day of April in the year two thousand and seventeen.

Fait à Bruxelles, le dix avril deux mille dix-sept.

Sastavljeno u Bruxellesu desetog travnja godine dvije tisuće sedamnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì dieci aprile duemiladiciassette.

Briselē, divi tūkstoši septiņpadsmitā gada desmitajā aprīlī.

Priimta Briuselyje du tūkstančiai septynioliktųjų metų balandžio dešimtą dieną.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhetedik év április havának tizedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta' April fis-sena elfejn u sbatax.

Gedaan te Brussel, tien april tweeduizend zeventien.

Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego kwietnia roku dwa tysiące siedemnastego.

Feito em Bruxelas, em dez de abril de dois mil e dezassete.

Întocmit la Bruxelles la zece aprilie două mii șaptesprezece.

V Bruseli desiateho apríla dvetisícsedemnásť.

V Bruslju, dne desetega aprila leta dva tisoč sedemnajst.

Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista.

Som skedde i Bryssel den tionde april år tjugohundrasjutton.

Image 3

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 4

Image 5

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 6

Image 7

За Арабска република Египет

Por la República Árabe de Egipto

Za Egyptskou arabskou republiku

For Den Arabiske Republik Egypten

Für die Arabische Republik Ägypten

Egiptuse Araabia Vabariigi nimel

Για την Αραβική Δημοκρατία της Αιγύπτου

For the Arab Republic of Egypt

Pour la République arabe d'Égypte

Za Arapsku Republiku Egipat

Per la Repubblica araba d'Egitto

Ēģiptes Arābu Republikas vārdā –

Egipto Arabų Respublikos vardu

az Egyiptomi Arab Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Għarbija tal-Eġittu

Voor de Arabische Republiek Egypte

W imieniu Arabskiej Republiki Egiptu

Pela República Árabe do Egipto

Pentru Republica Arabă Egipt

Za Egyptskú arabskú republiku

Za Arabsko republiko Egipt

Egyptin arabitasavallan puolesta

För Arabrepubliken Egypten

Image 8

Image 9

---

LISA

PÕLLUMAJANDUS- JA TÖÖDELDUD PÕLLUMAJANDUSTOOTED, KALA JA KALATOOTED

MUUDATUSED LEPINGU PROTOKOLLIS nr 1 EGIPTUSEST PÄRIT PÕLLUMAJANDUS- JA TÖÖDELDUD PÕLLUMAJANDUSTOODETE, KALA JA KALATOODETE EUROOPA LIITU IMPORTIMISE KORRA KOHTA

Alamrubriiki 0810 10 00 kuuluvate toodete suhtes praegu vastavalt assotsieerimislepingule (protokoll nr 1) kohaldatavad soodustused asendatakse käesoleva lisa kohaste soodustustega. Soodustusi, mida kohaldatakse käesolevas lisas nimetamata jäetud toodete suhtes, ei muudeta.

| CN kood | Kirjeldus | Enamsoodustus-režiimi tollimaksu vähendamise määr (%) | Tariifikvoot
  (netokaal tonnides) | Tollimaksu vähendamine, et tollimaks ei ületaks tariifikvooti (%) | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0810 10 00 | Värsked maasikad, 1. oktoober – 30. aprill | 100 % | 10 000 | — | |
| 100 % | 94 | — | Protokolli nr 1 lõike 5 erisätteid ei kohaldata |

CN kood

Kirjeldus

Enamsoodustus-režiimi tollimaksu vähendamise määr (%)

Tariifikvoot

(netokaal tonnides)

Tollimaksu vähendamine, et tollimaks ei ületaks tariifikvooti (%)

Erisätted

0810 10 00

Värsked maasikad, 1. oktoober – 30. aprill

100 %

10 000

—

100 %

94

—

Protokolli nr 1 lõike 5 erisätteid ei kohaldata

---

| 4.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/15

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/769,

25. aprill 2017,

mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist, välja arvatud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1996. aasta rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) („ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon“) eesmärgiks on tagada nõuetekohane, viivitamatu ja tõhus kahju hüvitamine isikutele, kes on ohtlike ja kahjulike ainete mereveol tekkinud reostuse tõttu kahju kannatanud. Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon täitis olulise lünga vastutuse rahvusvahelises reguleerimises meretranspordi puhul. |
| --- | --- |

(1)

1996. aasta rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) („ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon“) eesmärgiks on tagada nõuetekohane, viivitamatu ja tõhus kahju hüvitamine isikutele, kes on ohtlike ja kahjulike ainete mereveol tekkinud reostuse tõttu kahju kannatanud. Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon täitis olulise lünga vastutuse rahvusvahelises reguleerimises meretranspordi puhul.

| (2) | Nõukogu võttis 2002. aastal vastu otsuse 2002/971/EÜ (2). Liikmesriigid pidid kooskõlas nimetatud otsusega võtma vajalikud meetmed, et mõistliku aja jooksul ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon ratifitseerida või sellega ühineda, tehes seda võimaluse korral enne 30. juunit 2006. Neli liikmesriiki on seejärel kõnealuse konventsiooni ratifitseerinud. Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon ei ole jõustunud. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 2002. aastal vastu otsuse 2002/971/EÜ (2). Liikmesriigid pidid kooskõlas nimetatud otsusega võtma vajalikud meetmed, et mõistliku aja jooksul ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon ratifitseerida või sellega ühineda, tehes seda võimaluse korral enne 30. juunit 2006. Neli liikmesriiki on seejärel kõnealuse konventsiooni ratifitseerinud. Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon ei ole jõustunud.

| (3) | Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni on muudetud ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni 2010. aasta protokolliga („2010. aasta protokoll“). Vastavalt 2010. aasta protokolli artiklile 2 ja artikli 18 lõikele 1 tuleb ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni ja 2010. aasta protokolli lugeda, tõlgendada ja kohaldada koos, ühtse õigusaktina, 2010. aasta protokolli osalisriikide vahel. |
| --- | --- |

(3)

Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni on muudetud ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni 2010. aasta protokolliga („2010. aasta protokoll“). Vastavalt 2010. aasta protokolli artiklile 2 ja artikli 18 lõikele 1 tuleb ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni ja 2010. aasta protokolli lugeda, tõlgendada ja kohaldada koos, ühtse õigusaktina, 2010. aasta protokolli osalisriikide vahel.

| (4) | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni („IMO“) sekretariaat koostas ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni ja 2010. aasta protokolli konsolideeritud teksti („ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon“), mille IMO juriidiline komitee kiitis heaks oma 98. koosolekul. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon ei ole allakirjutamiseks ja ratifitseerimiseks avatud õigusakt. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon jõustub siis, kui 2010. aasta protokoll on jõustunud liikmesriikides. |
| --- | --- |

(4)

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni („IMO“) sekretariaat koostas ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni ja 2010. aasta protokolli konsolideeritud teksti („ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon“), mille IMO juriidiline komitee kiitis heaks oma 98. koosolekul. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon ei ole allakirjutamiseks ja ratifitseerimiseks avatud õigusakt. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon jõustub siis, kui 2010. aasta protokoll on jõustunud liikmesriikides.

| (5) | Vastavalt 2010. aasta protokolli artikli 20 lõikele 8 muudab see, kui riik väljendab nõusolekut lugeda enda jaoks siduvaks 2010. aasta protokoll, kehtetuks asjaomase riigi mis tahes varasema nõusoleku lugeda enda jaoks siduvaks ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon. Selle tulemusel ei ole ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni osalisriik sellest hetkest, mil ta väljendab oma nõusolekut lugeda 2010. aasta protokoll kooskõlas selle artikliga 20 ja eelkõige selle lõigetega 2, 3 ja 4 enda jaoks siduvaks, enam ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni osalisriik. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt 2010. aasta protokolli artikli 20 lõikele 8 muudab see, kui riik väljendab nõusolekut lugeda enda jaoks siduvaks 2010. aasta protokoll, kehtetuks asjaomase riigi mis tahes varasema nõusoleku lugeda enda jaoks siduvaks ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon. Selle tulemusel ei ole ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni osalisriik sellest hetkest, mil ta väljendab oma nõusolekut lugeda 2010. aasta protokoll kooskõlas selle artikliga 20 ja eelkõige selle lõigetega 2, 3 ja 4 enda jaoks siduvaks, enam ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni osalisriik.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/35/EÜ (3) eesmärk on ära hoida ja parandada keskkonnakahju, mille on põhjustanud erinevad kutsealased tegevused, sealhulgas ka ohtlike kaupade meretransport. Kõnealust direktiivi ei kohaldata siiski isikukahju, eraomandile tekitatud kahju ja majandusliku kahju suhtes ning see ei mõjuta selliste kahjude eest hüvitise saamise õigust. Kõnealuse direktiivi ja ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni reguleerimisese kattub seega osaliselt, kuid mitte suures ulatuses. Liikmesriigid säilitavad oma pädevuse ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooniga hõlmatud valdkondades, mis ei mõjuta ühiseeskirju. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/35/EÜ (3) eesmärk on ära hoida ja parandada keskkonnakahju, mille on põhjustanud erinevad kutsealased tegevused, sealhulgas ka ohtlike kaupade meretransport. Kõnealust direktiivi ei kohaldata siiski isikukahju, eraomandile tekitatud kahju ja majandusliku kahju suhtes ning see ei mõjuta selliste kahjude eest hüvitise saamise õigust. Kõnealuse direktiivi ja ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni reguleerimisese kattub seega osaliselt, kuid mitte suures ulatuses. Liikmesriigid säilitavad oma pädevuse ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooniga hõlmatud valdkondades, mis ei mõjuta ühiseeskirju.

| (7) | Nagu ka selle eelkäija, on ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon eriti oluline liidu ja selle liikmesriikide huvide seisukohast, kuna sellega nähakse ette parem kaitse ohtlike ja kahjulike ainete mereveol tekitatud kahju kannatanud ohvritele, sealhulgas seoses keskkonnakahjuga, kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooniga. |
| --- | --- |

(7)

Nagu ka selle eelkäija, on ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon eriti oluline liidu ja selle liikmesriikide huvide seisukohast, kuna sellega nähakse ette parem kaitse ohtlike ja kahjulike ainete mereveol tekitatud kahju kannatanud ohvritele, sealhulgas seoses keskkonnakahjuga, kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooniga.

| (8) | Selleks et liikmesriigid saaksid 2010. aasta protokolli ja seega ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni osalisriikideks, peavad nad protokolli artikli 20 lõike 4 kohaselt esitama IMO peasekretärile koos oma nõustumiskirjadega asjakohased andmed eelmisel kalendriaastal ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni alusel maksustatava lasti üldkoguste kohta („ohtlike ja kahjulike ainete lasti aruandlus“). Selleks peavad liikmesriigid looma maksustatavat ohtlike ja kahjulike ainete lasti käsitleva aruandluse süsteemi, enne kui nad saavad väljendada oma nõusolekut lugeda 2010. aasta protokoll enda jaoks siduvaks. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et liikmesriigid saaksid 2010. aasta protokolli ja seega ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni osalisriikideks, peavad nad protokolli artikli 20 lõike 4 kohaselt esitama IMO peasekretärile koos oma nõustumiskirjadega asjakohased andmed eelmisel kalendriaastal ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni alusel maksustatava lasti üldkoguste kohta („ohtlike ja kahjulike ainete lasti aruandlus“). Selleks peavad liikmesriigid looma maksustatavat ohtlike ja kahjulike ainete lasti käsitleva aruandluse süsteemi, enne kui nad saavad väljendada oma nõusolekut lugeda 2010. aasta protokoll enda jaoks siduvaks.

| (9) | 2013. aastal kinnitas IMO juriidiline komitee oma 100. koosolekul suunised maksustatava ohtlike ja kahjulike ainete lasti aruandluse kohta; kõnealused suunised töötati välja selleks, et lihtsustada ratifitseerivate riikide jaoks aruandlust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmist enne 2010. aasta protokolli jõustumist ning et aidata kaasa ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni asjaomaste nõuete üleilmsele, ühtsele ja tulemuslikule rakendamisele. |
| --- | --- |

(9)

2013. aastal kinnitas IMO juriidiline komitee oma 100. koosolekul suunised maksustatava ohtlike ja kahjulike ainete lasti aruandluse kohta; kõnealused suunised töötati välja selleks, et lihtsustada ratifitseerivate riikide jaoks aruandlust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmist enne 2010. aasta protokolli jõustumist ning et aidata kaasa ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni asjaomaste nõuete üleilmsele, ühtsele ja tulemuslikule rakendamisele.

| (10) | Selleks et tagada õiguskindlus kõigile asjaomastele sidusrühmadele, peaksid liikmesriigid teavitama sobival viisil üksteist ning nõukogu ja komisjoni oma süsteemidest, mida kasutatakse maksustatava ohtlike ja kahjulike ainete lasti aruandluseks. Selle teabe võib teha kättesaadavaks olemasolevate kanalite kaudu mitteametlikult, näiteks nõukogu ettevalmistavate organite vahendusel. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada õiguskindlus kõigile asjaomastele sidusrühmadele, peaksid liikmesriigid teavitama sobival viisil üksteist ning nõukogu ja komisjoni oma süsteemidest, mida kasutatakse maksustatava ohtlike ja kahjulike ainete lasti aruandluseks. Selle teabe võib teha kättesaadavaks olemasolevate kanalite kaudu mitteametlikult, näiteks nõukogu ettevalmistavate organite vahendusel.

| (11) | Liikmesriikide vahel parimate tavade jagamine seoses maksustatava ohtlike ja kahjulike ainete lasti aruandluse süsteemi loomisega võib lihtsustada jõupingutusi, mida liikmesriigid teevad sellise aruandlussüsteemi väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikide vahel parimate tavade jagamine seoses maksustatava ohtlike ja kahjulike ainete lasti aruandluse süsteemi loomisega võib lihtsustada jõupingutusi, mida liikmesriigid teevad sellise aruandlussüsteemi väljatöötamiseks.

| (12) | Nagu ka ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni puhul, saavad piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni käsitleva klausli puudumise tõttu 2010. aasta protokolli osalisteks olla üksnes suveräänsed riigid. Seetõttu ei ole liidul võimalik 2010. aasta protokolli ja seega ka ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni ratifitseerida ega sellega ühineda. |
| --- | --- |

(12)

Nagu ka ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni puhul, saavad piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni käsitleva klausli puudumise tõttu 2010. aasta protokolli osalisteks olla üksnes suveräänsed riigid. Seetõttu ei ole liidul võimalik 2010. aasta protokolli ja seega ka ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni ratifitseerida ega sellega ühineda.

| (13) | 2010. aasta protokolli ratifitseerimine kõigi liikmesriikide poolt kindlaksmääratud aja jooksul peaks tagama liidus võrdsed tingimused kõigile asjaomastele osalistele, keda ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni kohaldamine puudutab. |
| --- | --- |

(13)

2010. aasta protokolli ratifitseerimine kõigi liikmesriikide poolt kindlaksmääratud aja jooksul peaks tagama liidus võrdsed tingimused kõigile asjaomastele osalistele, keda ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni kohaldamine puudutab.

| (14) | Võttes arvesse ohtlike ja kahjulike ainete korra rahvusvahelist iseloomu, tuleks seada eesmärgiks üleilmsed võrdsed tingimused kõigile asjaomastele osalistele, keda ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni kohaldamine puudutab. 2010. aasta protokoll peaks seetõttu olema üleilmse haardega. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse ohtlike ja kahjulike ainete korra rahvusvahelist iseloomu, tuleks seada eesmärgiks üleilmsed võrdsed tingimused kõigile asjaomastele osalistele, keda ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni kohaldamine puudutab. 2010. aasta protokoll peaks seetõttu olema üleilmse haardega.

| (15) | Liikmesriike tuleks seetõttu volitada ratifitseerima 2010. aasta protokolli või sellega ühinema, kui see on asjakohane, liidu ainupädevusse kuuluvates osades, välja arvatud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektid. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni sätteid, mis kuuluvad liidu pädevusse tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö vallas, käsitletakse otsuses, mis võetakse vastu paralleelselt käesoleva otsusega, |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriike tuleks seetõttu volitada ratifitseerima 2010. aasta protokolli või sellega ühinema, kui see on asjakohane, liidu ainupädevusse kuuluvates osades, välja arvatud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektid. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni sätteid, mis kuuluvad liidu pädevusse tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö vallas, käsitletakse otsuses, mis võetakse vastu paralleelselt käesoleva otsusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga volitatakse liikmesriike liidu huvides 2010. aasta protokolli vastavalt vajadusele kas ratifitseerima või sellega ühinema liidu ainupädevusse kuuluvates osades, välja arvatud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektid, käesolevas otsuses sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid püüavad teha kõik vajaliku, et anda 2010. aasta protokolli ratifitseerimis- või ühinemiskirjad hoiule mõistliku aja jooksul ja võimaluse korral hiljemalt 6. maiks 2021.

2.   Liikmesriigid teavitavad sobival viisil üksteist ning nõukogu ja komisjoni, kui nende maksustatava ohtlike ja kahjulike ainete lasti aruandluse süsteem on töövalmis.

3.   Liikmesriigid püüavad jagada parimaid tavasid, eelkõige 2010. aasta protokolli kohase maksustatava ohtlike ja kahjulike ainete lasti aruandluse süsteemi osas.

Artikkel 3

2010. aasta protokolli ratifitseerimisel või sellega ühinemisel teatavad liikmesriigid Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni peasekretärile kirjalikult, et nimetatud ratifitseerimine või ühinemine toimus kooskõlas käesoleva otsusega ja nõukogu otsusega (EL) 2017/770 (4).

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

Luxembourg, 25. aprill 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

I. BORG

---

(1)  Nõusolek antud 5. aprillil 2017 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 18. novembri 2002. aasta otsus 2002/971/EÜ, millega volitatakse liikmesriike ühenduse huvides 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol (ohtlike ja kahjulike ainete konventsioon) ratifitseerima või sellega ühinema (EÜT L 337, 13.12.2002, lk 55).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (ELT L 143, 30.4.2004, lk 56).

3

(4)  Nõukogu 25. aprilli 2017. aasta otsus (EL) 2017/770, mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist seoses tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 18).

4

Euroopa Liidu Teataja

---

| 4.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/18

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/770,

25. aprill 2017,

mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist seoses tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 81 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1996. aasta rahvusvahelise konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol („ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon“) eesmärk on tagada nõuetekohane, viivitamatu ja tõhus kahju hüvitamine isikutele, kes on ohtlike ja kahjulike ainete mereveol tekkinud reostuse tõttu kahju kannatanud. Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon täitis olulise lünga vastutuse rahvusvahelises reguleerimises meretranspordi puhul. |
| --- | --- |

(1)

1996. aasta rahvusvahelise konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol („ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon“) eesmärk on tagada nõuetekohane, viivitamatu ja tõhus kahju hüvitamine isikutele, kes on ohtlike ja kahjulike ainete mereveol tekkinud reostuse tõttu kahju kannatanud. Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon täitis olulise lünga vastutuse rahvusvahelises reguleerimises meretranspordi puhul.

| (2) | Nõukogu võttis 2002. aastal vastu otsuse 2002/971/EÜ (2). Liikmesriigid pidid kooskõlas nimetatud otsusega võtma vajalikud meetmed, et mõistliku aja jooksul ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon ratifitseerida või sellega ühineda, tehes seda võimaluse korral enne 30. juunit 2006. Neli liikmesriiki on seejärel kõnealuse konventsiooni ratifitseerinud. Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon ei ole jõustunud. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 2002. aastal vastu otsuse 2002/971/EÜ (2). Liikmesriigid pidid kooskõlas nimetatud otsusega võtma vajalikud meetmed, et mõistliku aja jooksul ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon ratifitseerida või sellega ühineda, tehes seda võimaluse korral enne 30. juunit 2006. Neli liikmesriiki on seejärel kõnealuse konventsiooni ratifitseerinud. Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon ei ole jõustunud.

| (3) | Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni on muudetud ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni 2010. aasta protokolliga („2010. aasta protokoll“). Vastavalt 2010. aasta protokolli artiklile 2 ja artikli 18 lõikele 1 tuleb ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni ja 2010. aasta protokolli lugeda, tõlgendada ja kohaldada koos, ühtse õigusaktina, 2010. aasta protokolli osalisriikide vahel. |
| --- | --- |

(3)

Ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni on muudetud ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni 2010. aasta protokolliga („2010. aasta protokoll“). Vastavalt 2010. aasta protokolli artiklile 2 ja artikli 18 lõikele 1 tuleb ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni ja 2010. aasta protokolli lugeda, tõlgendada ja kohaldada koos, ühtse õigusaktina, 2010. aasta protokolli osalisriikide vahel.

| (4) | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni („IMO“) sekretariaat koostas ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni ja 2010. aasta protokolli konsolideeritud teksti („ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon“), mille IMO juriidiline komitee kiitis heaks oma 98. koosolekul. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon ei ole allakirjutamiseks ja ratifitseerimiseks avatud õigusakt. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon jõustub siis, kui 2010. aasta protokoll on jõustunud liikmesriikides. |
| --- | --- |

(4)

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni („IMO“) sekretariaat koostas ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni ja 2010. aasta protokolli konsolideeritud teksti („ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon“), mille IMO juriidiline komitee kiitis heaks oma 98. koosolekul. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon ei ole allakirjutamiseks ja ratifitseerimiseks avatud õigusakt. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon jõustub siis, kui 2010. aasta protokoll on jõustunud liikmesriikides.

| (5) | Vastavalt 2010. aasta protokolli artikli 20 lõikele 8 muudab see, kui riik väljendab nõusolekut lugeda enda jaoks siduvaks 2010. aasta protokoll, kehtetuks asjaomase riigi mis tahes varasema nõusoleku lugeda enda jaoks siduvaks ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon. Selle tulemusel ei ole ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni osalisriik sellest hetkest, mil ta väljendab oma nõusolekut lugeda 2010. aasta protokoll kooskõlas selle artikliga 20 ja eelkõige selle lõigetega 2, 3 ja 4 enda jaoks siduvaks, enam ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni osalisriik. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt 2010. aasta protokolli artikli 20 lõikele 8 muudab see, kui riik väljendab nõusolekut lugeda enda jaoks siduvaks 2010. aasta protokoll, kehtetuks asjaomase riigi mis tahes varasema nõusoleku lugeda enda jaoks siduvaks ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon. Selle tulemusel ei ole ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni osalisriik sellest hetkest, mil ta väljendab oma nõusolekut lugeda 2010. aasta protokoll kooskõlas selle artikliga 20 ja eelkõige selle lõigetega 2, 3 ja 4 enda jaoks siduvaks, enam ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni osalisriik.

| (6) | Nagu ka selle eelkäija, on ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon eriti oluline liidu ja selle liikmesriikide huvide seisukohast, kuna sellega nähakse ette parem kaitse ohtlike ja kahjulike ainete mereveol tekitatud kahju kannatanud ohvritele, sealhulgas seoses keskkonnakahjuga, kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooniga. |
| --- | --- |

(6)

Nagu ka selle eelkäija, on ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsioon eriti oluline liidu ja selle liikmesriikide huvide seisukohast, kuna sellega nähakse ette parem kaitse ohtlike ja kahjulike ainete mereveol tekitatud kahju kannatanud ohvritele, sealhulgas seoses keskkonnakahjuga, kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooniga.

| (7) | Selleks et liikmesriigid saaksid 2010. aasta protokolli ja seega ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni osalisriikideks, peavad nad kõnealuse protokolli artikli 20 lõike 4 kohaselt esitama IMO peasekretärile koos oma nõustumiskirjadega asjakohased andmed eelmisel kalendriaastal ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni alusel maksustatava lasti üldkoguste kohta („ohtlike ja kahjulike ainete maksustatava lasti aruandlus“). Selleks peavad liikmesriigid looma ohtlike ja kahjulike ainete maksustatava lasti aruandluse süsteemi, enne kui nad saavad väljendada oma nõusolekut lugeda 2010. aasta protokoll enda jaoks siduvaks. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et liikmesriigid saaksid 2010. aasta protokolli ja seega ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni osalisriikideks, peavad nad kõnealuse protokolli artikli 20 lõike 4 kohaselt esitama IMO peasekretärile koos oma nõustumiskirjadega asjakohased andmed eelmisel kalendriaastal ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni alusel maksustatava lasti üldkoguste kohta („ohtlike ja kahjulike ainete maksustatava lasti aruandlus“). Selleks peavad liikmesriigid looma ohtlike ja kahjulike ainete maksustatava lasti aruandluse süsteemi, enne kui nad saavad väljendada oma nõusolekut lugeda 2010. aasta protokoll enda jaoks siduvaks.

| (8) | Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni artiklid 38, 39 ja 40 mõjutavad liidu kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevat teisest seadusandlust vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1215/2012 (3). |
| --- | --- |

(8)

Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni artiklid 38, 39 ja 40 mõjutavad liidu kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevat teisest seadusandlust vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1215/2012 (3).

| (9) | Seega on liidul seoses ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni artiklitega 38, 39 ja 40 ainupädevus, kuivõrd kõnealune konventsioon mõjutab määruses (EL) nr 1215/2012 sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

(9)

Seega on liidul seoses ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni artiklitega 38, 39 ja 40 ainupädevus, kuivõrd kõnealune konventsioon mõjutab määruses (EL) nr 1215/2012 sätestatud eeskirju.

| (10) | Liikmesriikide vahel parimate tavade vahetamine seoses ohtlike ja kahjulike ainete maksustatava lasti aruandluse süsteemi loomisega võib lihtsustada jõupingutusi, mida liikmesriigid teevad sellise aruandlussüsteemi väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikide vahel parimate tavade vahetamine seoses ohtlike ja kahjulike ainete maksustatava lasti aruandluse süsteemi loomisega võib lihtsustada jõupingutusi, mida liikmesriigid teevad sellise aruandlussüsteemi väljatöötamiseks.

| (11) | Nagu ka ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni puhul, saavad piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni käsitleva klausli puudumise tõttu 2010. aasta protokolli osalisteks olla üksnes suveräänsed riigid. Seetõttu ei ole liidul võimalik 2010. aasta protokolli ja seega ka ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni ratifitseerida ega sellega ühineda. |
| --- | --- |

(11)

Nagu ka ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni puhul, saavad piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni käsitleva klausli puudumise tõttu 2010. aasta protokolli osalisteks olla üksnes suveräänsed riigid. Seetõttu ei ole liidul võimalik 2010. aasta protokolli ja seega ka ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni ratifitseerida ega sellega ühineda.

| (12) | 2010. aasta protokolli ratifitseerimine kõigi liikmesriikide poolt kindlaksmääratud aja jooksul peaks tagama liidus võrdsed tingimused kõigile asjaosalistele, keda ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni kohaldamine puudutab. |
| --- | --- |

(12)

2010. aasta protokolli ratifitseerimine kõigi liikmesriikide poolt kindlaksmääratud aja jooksul peaks tagama liidus võrdsed tingimused kõigile asjaosalistele, keda ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni kohaldamine puudutab.

| (13) | Võttes arvesse ohtlike ja kahjulike ainete korra rahvusvahelist iseloomu, tuleks seada eesmärgiks üleilmsed võrdsed tingimused kõigile asjaosalistele, keda ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni kohaldamine puudutab. 2010. aasta protokoll peaks seetõttu olema üleilmse haardega. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse ohtlike ja kahjulike ainete korra rahvusvahelist iseloomu, tuleks seada eesmärgiks üleilmsed võrdsed tingimused kõigile asjaosalistele, keda ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni kohaldamine puudutab. 2010. aasta protokoll peaks seetõttu olema üleilmse haardega.

| (14) | Liikmesriike tuleks seetõttu volitada ratifitseerima 2010. aasta protokolli või sellega ühinema, kui see on asjakohane, seoses liidu ainupädevusse kuuluva tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni sätteid, mis kuuluvad liidu pädevusse, kuid ei ole seotud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostööga, käsitletakse otsuses, mis võetakse vastu paralleelselt käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriike tuleks seetõttu volitada ratifitseerima 2010. aasta protokolli või sellega ühinema, kui see on asjakohane, seoses liidu ainupädevusse kuuluva tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega. Ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni sätteid, mis kuuluvad liidu pädevusse, kuid ei ole seotud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostööga, käsitletakse otsuses, mis võetakse vastu paralleelselt käesoleva otsusega.

| (15) | 2010. aasta protokolli ratifitseerimisel või sellega ühinemisel peaksid liikmesriigid esitama avalduse selliste kohtuotsuste tunnustamise ja jõustamise kohta, mis langevad ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(15)

2010. aasta protokolli ratifitseerimisel või sellega ühinemisel peaksid liikmesriigid esitama avalduse selliste kohtuotsuste tunnustamise ja jõustamise kohta, mis langevad ohtlike ja kahjulike ainete 2010. aasta konventsiooni kohaldamisalasse.

| (16) | Määrus (EL) nr 1215/2012 on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduv ning nad osalevad seepärast käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(16)

Määrus (EL) nr 1215/2012 on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduv ning nad osalevad seepärast käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (17) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga volitatakse liikmesriike liidu huvides ratifitseerima 2010. aasta protokolli või sellega ühinema, kui see on asjakohane, seoses liidu ainupädevusse kuuluva tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega käesolevas otsuses sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid püüavad teha kõik vajaliku, et anda 2010. aasta protokolli ratifitseerimis- või ühinemiskirjad hoiule mõistliku aja jooksul ja võimaluse korral mitte hiljem kui 6. mail 2021.

2.   Liikmesriigid teavitavad sobival viisil üksteist ning nõukogu ja komisjoni, kui nende ohtlike ja kahjulike ainete maksustatava lasti aruandluse süsteem on töövalmis.

3.   Liikmesriigid püüavad jagada parimaid tavasid, eelkõige 2010. aasta protokolli kohase ohtlike ja kahjulike ainete maksustatava lasti aruandluse süsteemi vallas.

Artikkel 3

2010. aasta protokolli ratifitseerimisel või sellega ühinemisel peavad liikmesriigid andma hoiule ka avalduse, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

Luxembourg, 25. aprill 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

I. BORG

---

(1)  
  5. aprilli 2017. aasta nõusolek.

1

(2)  Nõukogu 18. novembri 2002. aasta otsus 2002/971/EÜ, millega volitatakse liikmesriike ühenduse huvides 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamisese kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol (ohtlike ja kahjulike ainete konventsiooni) ratifitseerima või sellega ühinema (EÜT L 337, 13.12.2002, lk 55).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 351, 20.12.2012, lk 1).

3

---

LISA

Artikli 3 kohane avaldus, mille liikmesriik annab hoiule tema poolt 2010. aasta protokolli ratifitseerimisel või sellega ühinemisel:

„... (1) kohtu otsuseid asjades, mis on hõlmatud 2010. aasta protokolliga muudetud konventsiooniga, tunnustatakse ja täidetakse ... (2) kooskõlas kõnealust valdkonda reguleerivate Euroopa Liidu asjakohaste eeskirjadega (3).

Taani Kuningriigi kohtu otsuseid asjades, mis on hõlmatud 2010. aasta protokolliga muudetud konventsiooniga, tunnustatakse ja täidetakse ... (4) kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva 2005. aasta lepinguga (5).

30. oktoobri 2007. aasta Lugano konventsiooniga (tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ning neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon) (6) seotud kolmanda riigi kohtu otsuseid asjades, mis on hõlmatud 2010. aasta protokolliga muudetud konventsiooniga, tunnustatakse ja täidetakse ... (7) kooskõlas nimetatud konventsiooniga.

---

(1)  Kõik Euroopa Liidu liikmesriigid, välja arvatud avaldust esitav liikmesriik ja Taani.

1

(2)  Avaldust esitav liikmesriik.

2

(3)  Praegu on need eeskirjad esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 351, 20.12.2012, lk 1).

3

(4)  Avaldust esitav liikmesriik.

4

(5)  
  ELT L 299, 16.11.2005, lk 62.

5

(6)  
  ELT L 339, 21.12.2007, lk 3.

6

(7)  Avaldust esitav liikmesriik.“
  “

7

---

MÄÄRUSED

| 4.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/771,

3. mai 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 152/2009 dioksiinide ja polüklooritud bifenüülide sisalduse määramismeetodite osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 152/2009 (2) on esitatud meetodid polüklorodibenso-p-dioksiinide (PCDDd), polüklorodibensofuraanide (PCDFid), dioksiinitaoliste polüklooritud bifenüülide (PCBd) ja mittedioksiinitaoliste PCBde sisalduse määramiseks söödas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 152/2009 (2) on esitatud meetodid polüklorodibenso-p-dioksiinide (PCDDd), polüklorodibensofuraanide (PCDFid), dioksiinitaoliste polüklooritud bifenüülide (PCBd) ja mittedioksiinitaoliste PCBde sisalduse määramiseks söödas.

| (2) | Söödas ja toidus sisalduvate dioksiinide ja PCBde ELi referentlabor on esitanud tõendeid selle kohta, et teatavatel juhtudel ei ole dioksiinide ja PBCde analüüside tulemused usaldusväärsed, kui laboris, kus analüüsitakse proove, mille toidukäitlejad on võtnud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 183/2005, (3) ei kohaldata määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osas sätestatud tulemuslikkuse kriteeriume. Seepärast on asjakohane muuta proovide analüüsi tulemuslikkuse kriteeriumide kohaldamine kohustuslikuks. |
| --- | --- |

(2)

Söödas ja toidus sisalduvate dioksiinide ja PCBde ELi referentlabor on esitanud tõendeid selle kohta, et teatavatel juhtudel ei ole dioksiinide ja PBCde analüüside tulemused usaldusväärsed, kui laboris, kus analüüsitakse proove, mille toidukäitlejad on võtnud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 183/2005, (3) ei kohaldata määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osas sätestatud tulemuslikkuse kriteeriume. Seepärast on asjakohane muuta proovide analüüsi tulemuslikkuse kriteeriumide kohaldamine kohustuslikuks.

| (3) | Kuna meetodit, mille puhul kasutatakse otsustuspiiri, nagu on sätestatud komisjoni otsuses 2002/657/EÜ, (4) millega tagatakse, et analüüsitulemus on piirnormist teatava tõenäosusega suurem, ei kohaldata enam söödas sisalduvate dioksiinide, furaanide ja PCBde analüüsimisel, on asjakohane see meetod välja jätta ja näha ette üksnes laiendatud mõõtemääramatusel põhinev meetod, mille puhul kasutatakse kattetegurit 2, millega tagatakse umbes 95 % usaldusnivoo. |
| --- | --- |

(3)

Kuna meetodit, mille puhul kasutatakse otsustuspiiri, nagu on sätestatud komisjoni otsuses 2002/657/EÜ, (4) millega tagatakse, et analüüsitulemus on piirnormist teatava tõenäosusega suurem, ei kohaldata enam söödas sisalduvate dioksiinide, furaanide ja PCBde analüüsimisel, on asjakohane see meetod välja jätta ja näha ette üksnes laiendatud mõõtemääramatusel põhinev meetod, mille puhul kasutatakse kattetegurit 2, millega tagatakse umbes 95 % usaldusnivoo.

| (4) | Välja on töötatud juhised mõõtmise laiendmääramatuse, avastamispiiri ja määramispiiri hindamiseks. Neile viitamine on asjakohane. |
| --- | --- |

(4)

Välja on töötatud juhised mõõtmise laiendmääramatuse, avastamispiiri ja määramispiiri hindamiseks. Neile viitamine on asjakohane.

| (5) | Lisaks määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osas sätestatud bioanalüütiliste sõeluuringumeetodite aruandlusnõuetele on asjakohane sätestada kõnealuse osa II peatükis ka füüsikalis-keemiliste sõeluuringumeetodite konkreetsed aruandlusnõuded. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osas sätestatud bioanalüütiliste sõeluuringumeetodite aruandlusnõuetele on asjakohane sätestada kõnealuse osa II peatükis ka füüsikalis-keemiliste sõeluuringumeetodite konkreetsed aruandlusnõuded.

| (6) | Kuna dioksiine, dioksiinitaolisi PCBsid ja mittedioksiinitaolisi PCBsid määratakse enamikul juhtudel koos, on asjakohane viia määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osa III peatüki punktis 3.3 sätestatud tulemuslikkuse kriteeriumid mittedioksiinitaoliste PCBde puhul kooskõlla tulemuslikkuse kriteeriumidega dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde puhul. Selle lihtsustusega ei muudeta oluliselt kehtivat praktikat, kuna mittedioksiinitaoliste PCBde puhul on iseloomulike ioonide suhteline intensiivsus sihtioonidega võrreldes > 50 %. |
| --- | --- |

(6)

Kuna dioksiine, dioksiinitaolisi PCBsid ja mittedioksiinitaolisi PCBsid määratakse enamikul juhtudel koos, on asjakohane viia määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osa III peatüki punktis 3.3 sätestatud tulemuslikkuse kriteeriumid mittedioksiinitaoliste PCBde puhul kooskõlla tulemuslikkuse kriteeriumidega dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde puhul. Selle lihtsustusega ei muudeta oluliselt kehtivat praktikat, kuna mittedioksiinitaoliste PCBde puhul on iseloomulike ioonide suhteline intensiivsus sihtioonidega võrreldes > 50 %.

| (7) | Saadud kogemuste alusel on asjakohane kohandada mõningaid tehnilisi kirjeldusi, näiteks isotoopmärgistatud standardite saagistega seotud nõudeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osa III peatüki punktides 7.3 ja 7.5. |
| --- | --- |

(7)

Saadud kogemuste alusel on asjakohane kohandada mõningaid tehnilisi kirjeldusi, näiteks isotoopmärgistatud standardite saagistega seotud nõudeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osa III peatüki punktides 7.3 ja 7.5.

| (8) | Peale selle on praegu kehtivate sätete suhtes veel mitu väiksemat muudatusettepanekut, et parandada kasutatava terminoloogia ühtlust; seetõttu on teksti loetavuse säilitamiseks vaja asendada kogu määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osa. |
| --- | --- |

(8)

Peale selle on praegu kehtivate sätete suhtes veel mitu väiksemat muudatusettepanekut, et parandada kasutatava terminoloogia ühtlust; seetõttu on teksti loetavuse säilitamiseks vaja asendada kogu määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osa.

| (9) | Määrust (EÜ) nr 152/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määrust (EÜ) nr 152/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 152/2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 183/2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded (ELT L 35, 8.2.2005, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 14. augusti 2002. aasta otsus 2002/657/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 96/23/EÜ analüüsimeetodite tulemuslikkuse ja tulemuste tõlgendamise osas (EÜT L 221, 17.8.2002, lk 8).

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 152/2009 V lisa B osa „DIOKSIINIDE (PCDD/PCDF) JA PCBde SISALDUSE MÄÄRAMINE“ asendatakse järgmisega:

„B.   DIOKSIINIDE (PCDD/PCDF) JA PCBde SISALDUSE MÄÄRAMINE

I PEATÜKK

Proovivõtumeetodid ja analüüsitulemuste tõlgendamine

1.   Kohaldamisala ja mõisted

Proovid polüklorodibenso-p-dioksiinide (PCDDd), polüklorodibensofuraanide (PCDFid), dioksiinitaoliste polüklooritud bifenüülide (PCBd) (1) ja mittedioksiinitaoliste PCBde sisalduse ametlikuks kontrolliks söödas võetakse I lisa sätete kohaselt. Söödas ühtlaselt jaotunud ainete või toodete kontrollimise kvantitatiivseid nõudeid kohaldatakse, nagu on sätestatud I lisa punktis 5.1. Selliselt võetud koondproove käsitatakse selle partii või osapartii esinduslike proovidena, millest need on võetud. Direktiivis 2002/32/EÜ sätestatud piirnormidele vastavust kontrollitakse laboriproovides määratud sisalduste alusel.

Käesolevas B osas kohaldatakse komisjoni otsuse 2002/657/EÜ (2) I lisas esitatud mõisteid.

Lisaks neile mõistetele kasutatakse käesolevas B osas järgmisi mõisteid.

| | „Sõeluuringumeetodid“ on meetodid selliste proovide tuvastamiseks, mille PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde sisaldus ületab piirnormi või häiretaseme. Need meetodid võimaldavad kulutõhusalt analüüsida suurt arvu proove ning see suurendab võimalusi avastada uusi juhtumeid, mis on tarbijate jaoks suure kokkupuute- ja terviseriskiga. Sõeluuringumeetodid peavad põhinema bioanalüütilistel või GC-MS meetoditel. Proovide tulemusi, mis ületavad piirnormile vastavuse kontrolli läviväärtust, tuleb üle kontrollida esialgse proovi täieliku kordusanalüüsiga kinnitaval meetodil. |
| --- | --- |

„Sõeluuringumeetodid“ on meetodid selliste proovide tuvastamiseks, mille PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde sisaldus ületab piirnormi või häiretaseme. Need meetodid võimaldavad kulutõhusalt analüüsida suurt arvu proove ning see suurendab võimalusi avastada uusi juhtumeid, mis on tarbijate jaoks suure kokkupuute- ja terviseriskiga. Sõeluuringumeetodid peavad põhinema bioanalüütilistel või GC-MS meetoditel. Proovide tulemusi, mis ületavad piirnormile vastavuse kontrolli läviväärtust, tuleb üle kontrollida esialgse proovi täieliku kordusanalüüsiga kinnitaval meetodil.

| | „Kinnitavad meetodid“ on meetodid, mis annavad täielikku või täiendavat teavet, mis võimaldab PCDD/Fid ja dioksiinitaolised PCBd tuvastada ja määrata üheselt nende sisaldus piirnormile või vajaduse korral häiretasemele vastaval läviväärtusel. Nende meetodite puhul kasutatakse gaasikromatograafiat koos kõrglahutus-massispektromeetriaga (GC-HRMS) või gaasikromatograafiat koos tandemmassispektromeetriaga (GC-MS/MS). |
| --- | --- |

„Kinnitavad meetodid“ on meetodid, mis annavad täielikku või täiendavat teavet, mis võimaldab PCDD/Fid ja dioksiinitaolised PCBd tuvastada ja määrata üheselt nende sisaldus piirnormile või vajaduse korral häiretasemele vastaval läviväärtusel. Nende meetodite puhul kasutatakse gaasikromatograafiat koos kõrglahutus-massispektromeetriaga (GC-HRMS) või gaasikromatograafiat koos tandemmassispektromeetriaga (GC-MS/MS).

2.   Partii või osapartii vastavus piirnormile

2.1.   Mittedioksiinitaoliste PCBde puhul

Partii või osapartii vastab piirnormile, kui PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153 ja PCB 180 (edaspidi „mittedioksiinitaolised PCBd“) summaarse sisalduse analüüsi tulemus ei ületa direktiivis 2002/32/EÜ sätestatud piirnormi, võttes arvesse mõõtmise laiendmääramatust (3). Partii või osapartii ei vasta direktiivis 2002/32/EÜ sätestatud piirnormile, kui ülemise tõkke põhimõtte (4) kohase kahe analüüsitulemuse põhjal on kordusanalüüsiga (5) saadud aritmeetiline keskmine, mis ületab mõõtmise laiendmääramatust arvesse võttes kahtluseta piirnormi, st vastavuse hindamiseks kasutatakse analüüsiga määratud kontsentratsiooni väärtust, millest on lahutatud mõõtmise laiendmääramatus.

Mõõtmise laiendmääramatuse arvutamiseks kasutatakse kattetegurit 2, millega tagatakse umbes 95 % usaldusnivoo. Partii või osapartii ei vasta nõuetele, kui mõõtmistulemuste keskväärtusest laiendmääramatuse lahutamisega saadud väärtus ületab piirnormi.

Käesoleva punkti eespool esitatud lõikudes nimetatud eeskirju kohaldatakse ametlikuks kontrolliks ette nähtud proovide analüüsitulemuste suhtes. Kaitse- või vahekohtumenetluse eesmärgil tehtud analüüside suhtes kohaldatakse siseriiklikke eeskirju.

2.2.   PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde puhul

Partii või osapartii vastab piirnormile, kui ühe analüüsi tulemus,

| — | mis on saadud sõeluuringumeetodiga, mille valenegatiivsete tulemuste osakaal on alla 5 %, näitab, et sisaldus ei ületa asjaomast direktiivis 2002/32/EÜ sätestatud PCDD/Fide piirnormi ega PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summa piirnormi; |
| --- | --- |

—

mis on saadud sõeluuringumeetodiga, mille valenegatiivsete tulemuste osakaal on alla 5 %, näitab, et sisaldus ei ületa asjaomast direktiivis 2002/32/EÜ sätestatud PCDD/Fide piirnormi ega PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summa piirnormi;

| — | mis on saadud kinnitava meetodiga, näitab, et sisaldus ei ületa asjaomast direktiivis 2002/32/EÜ sätestatud PCDD/Fide piirnormi ega PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summa piirnormi, kui võetakse arvesse mõõtmise laiendmääramatust. |
| --- | --- |

—

mis on saadud kinnitava meetodiga, näitab, et sisaldus ei ületa asjaomast direktiivis 2002/32/EÜ sätestatud PCDD/Fide piirnormi ega PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summa piirnormi, kui võetakse arvesse mõõtmise laiendmääramatust.

Sõeluuringu puhul määratakse läviväärtus, mille alusel otsustatakse, kas proov vastab PCDD/Fide jaoks kehtestatud piirnormile või PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summa jaoks kehtestatud piirnormile.

Partii või osapartii ei vasta direktiivis 2002/32/EÜ sätestatud piirnormile, kui ülemise tõkke põhimõtte (6) kohase kahe analüüsitulemuse põhjal on kinnitava meetodiga tehtud kordusanalüüsiga (7) saadud aritmeetiline keskmine, mis ületab mõõtmise laiendmääramatust arvesse võttes kahtluseta piirnormi, st vastavuse hindamiseks kasutatakse analüüsiga määratud kontsentratsiooni väärtust, millest on lahutatud mõõtmise laiendmääramatus.

Mõõtmise laiendmääramatuse arvutamiseks kasutatakse kattetegurit 2, millega tagatakse umbes 95 % usaldusnivoo. Partii või osapartii ei vasta nõuetele, kui mõõtmistulemuste keskväärtusest laiendmääramatuse lahutamisega saadud väärtus ületab piirnormi.

PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summa puhul tuleb kasutada PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde eraldi määramise analüüsitulemuste hinnanguliste laiendmääramatuste summat.

Käesoleva punkti eespool esitatud lõikudes nimetatud eeskirju kohaldatakse ametlikuks kontrolliks ette nähtud proovide analüüsitulemuste suhtes. Kaitse- või vahekohtumenetluse eesmärgil tehtud analüüside suhtes kohaldatakse siseriiklikke eeskirju.

3.   Direktiivi 2002/32/EÜ II lisas sätestatud häiretasemeid ületavad tulemused

Häiretasemeid kasutatakse proovide valimiseks juhul, kui on vaja kindlaks teha saasteallikas ja võtta meetmeid saastumise vähendamiseks või kõrvaldamiseks. Sõeluuringumeetoditega tehakse kindlaks selliste proovide valimiseks sobivad läviväärtused. Kui saasteallika kindlakstegemiseks ja saaste vähendamiseks või kõrvaldamiseks on vaja suuri pingutusi, on asjakohane kontrollida häiretaseme ületamist kinnitaval meetodil kordusanalüüsiga ja võtta seejuures arvesse mõõtmise laiendmääramatust (8).

II PEATÜKK

Proovi ettevalmistamine ja nõuded analüüsimeetoditele, mida kasutatakse dioksiinide (PCDD/Fide) ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse ametlikuks kontrolliks söödas

1.   Kohaldamisala

Käesolevas peatükis sätestatud nõudeid kohaldatakse sööda analüüsimisel 2,3,7,8-asendatud PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse ametlikuks kontrolliks, samuti seoses proovide ettevalmistamise ja analüüsimisega muul regulatiivsel eesmärgil, sealhulgas kontrollide puhul, mida söödakäitlejad teevad, et tagada vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 (9) sätetele.

PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde esinemist söödas võib kontrollida kaht liiki analüüsimeetoditega:

| a) | Sõeluuringumeetodid

  Sõeluuringumeetoditega tuvastatakse sellised proovid, mille PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde sisaldus ületab piirnormi või häiretaseme. Sõeluuringumeetodid peavad võimaldama kulutõhusalt analüüsida suurt arvu proove ning see suurendab võimalusi avastada uusi juhtumeid, mis on tarbijate jaoks suure kokkupuute- ja terviseriskiga. Nende kasutamise eesmärk on valenegatiivsete tulemuste vältimine. Nende hulka kuulub bioanalüütilisi ja GC-MS-meetodeid.
  Sõeluuringumeetoditega võrreldakse analüüsitulemusi läviväärtusega ning saadakse jaatav või eitav vastus piirnormi või häiretaseme võimaliku ületamise kohta. Piirnormile mittevastavuse kahtlusega proovides tuleb PCDD/Fide kontsentratsioon ning PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summaarne kontsentratsioon määrata või kinnitada kinnitava meetodi abil.
  Peale selle võivad sõeluuringumeetod anda teavet proovis leiduvate PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta. Bioanalüütiliste sõeluuringumeetodite kasutamise korral väljendatakse tulemus bioanalüütilistes ekvivalentides (BEQdes), füüsikalis-keemiliste GC-MS-meetodite kasutamise korral toksilisusekvivalentides (TEQ). Sõeluuringumeetodite numbrilised tulemused sobivad nõuetekohasuse või nõuetele mittevastavuse kahtluse või häiretaseme ületamise tõendamiseks ning kinnitavate meetoditega järelanalüüsi jaoks asjaomase kontsentratsioonivahemiku hindamiseks. Need meetodid ei sobi taustsisalduse ja söödaga saadavate annuste hindamiseks, sisalduse ajatrendide jälgimiseks ega häiretaseme ja piirnormi ümberhindamiseks. |
| --- | --- |

a)

Sõeluuringumeetodid

Sõeluuringumeetoditega tuvastatakse sellised proovid, mille PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde sisaldus ületab piirnormi või häiretaseme. Sõeluuringumeetodid peavad võimaldama kulutõhusalt analüüsida suurt arvu proove ning see suurendab võimalusi avastada uusi juhtumeid, mis on tarbijate jaoks suure kokkupuute- ja terviseriskiga. Nende kasutamise eesmärk on valenegatiivsete tulemuste vältimine. Nende hulka kuulub bioanalüütilisi ja GC-MS-meetodeid.

Sõeluuringumeetoditega võrreldakse analüüsitulemusi läviväärtusega ning saadakse jaatav või eitav vastus piirnormi või häiretaseme võimaliku ületamise kohta. Piirnormile mittevastavuse kahtlusega proovides tuleb PCDD/Fide kontsentratsioon ning PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summaarne kontsentratsioon määrata või kinnitada kinnitava meetodi abil.

Peale selle võivad sõeluuringumeetod anda teavet proovis leiduvate PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta. Bioanalüütiliste sõeluuringumeetodite kasutamise korral väljendatakse tulemus bioanalüütilistes ekvivalentides (BEQdes), füüsikalis-keemiliste GC-MS-meetodite kasutamise korral toksilisusekvivalentides (TEQ). Sõeluuringumeetodite numbrilised tulemused sobivad nõuetekohasuse või nõuetele mittevastavuse kahtluse või häiretaseme ületamise tõendamiseks ning kinnitavate meetoditega järelanalüüsi jaoks asjaomase kontsentratsioonivahemiku hindamiseks. Need meetodid ei sobi taustsisalduse ja söödaga saadavate annuste hindamiseks, sisalduse ajatrendide jälgimiseks ega häiretaseme ja piirnormi ümberhindamiseks.

| b) | Kinnitavad meetodid

  Kinnitavate meetoditega on võimalik proovis leiduvaid PCDD/Fe ja dioksiinitaolisi PCBsid üheselt tuvastada ja määrata nende sisaldus ning saada nende kohta täielikud andmed analoogide tasemel. Seega saab selliste meetoditega kontrollida piirnorme ja häiretasemeid, sealhulgas kinnitada sõeluuringumeetoditega saadud tulemusi. Lisaks võib tulemusi kasutada muudel eesmärkidel, nagu sööda seires väikese taustsisalduse määramine, ajatrendide jälgimine, kokkupuute hindamine ning andmebaasi koostamine häiretasemete ja piirnormide võimalikuks ümberhindamiseks. Need meetodid on olulised ka analoogide kombinatsioonide kindlakstegemiseks, et tuvastada võimalik saasteallikas. Nende meetodite puhul kasutatakse GC-HRMSi. Piirnormile vastavuse või mittevastavuse kinnitamiseks võib kasutada ka GC-MS/MSi. |
| --- | --- |

b)

Kinnitavad meetodid

Kinnitavate meetoditega on võimalik proovis leiduvaid PCDD/Fe ja dioksiinitaolisi PCBsid üheselt tuvastada ja määrata nende sisaldus ning saada nende kohta täielikud andmed analoogide tasemel. Seega saab selliste meetoditega kontrollida piirnorme ja häiretasemeid, sealhulgas kinnitada sõeluuringumeetoditega saadud tulemusi. Lisaks võib tulemusi kasutada muudel eesmärkidel, nagu sööda seires väikese taustsisalduse määramine, ajatrendide jälgimine, kokkupuute hindamine ning andmebaasi koostamine häiretasemete ja piirnormide võimalikuks ümberhindamiseks. Need meetodid on olulised ka analoogide kombinatsioonide kindlakstegemiseks, et tuvastada võimalik saasteallikas. Nende meetodite puhul kasutatakse GC-HRMSi. Piirnormile vastavuse või mittevastavuse kinnitamiseks võib kasutada ka GC-MS/MSi.

2.   Taustteave

Toksilisusekvivalentides (TEQdes) väljendatud kontsentratsioonide arvutamiseks korrutatakse üksikainete kontsentratsioonid asjaomases proovis vastava toksilisusfaktoriga (TEF) (vt I peatüki allmärkus 1) ja liidetakse seejärel kokku, et saada TEQdes väljendatud dioksiinitaoliste ühendite üldkontsentratsioon.

Käesolevas B osas tähendab üksikanaloogi aktsepteeritav määramispiir väikseimat analüüdisisaldust, mida saab mõistliku statistilise usaldusväärsusega mõõta ning mis vastab määramiskriteeriumidele, mis on sätestatud rahvusvaheliselt tunnustatud standardites, nagu standard EN 16215:2012 „Animal feed – Determination of dioxins and dioxin-like PCBs by GC-HRMS and of indicator PCBs by GC-HRMS“ (Loomasööt – dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse määramine gaasikromatograafia ja kõrglahutus-massispektromeetria (GC-HRMS) abil ning indikaator-PCBde sisalduse määramine GC-HRMSi abil) ja/või EPA meetodid 1613 ja 1668 (läbivaadatud).

Üksikanaloogi määramispiiri võib määratleda järgmiselt:

| a) | prooviekstraktis leiduva analüüdi selline kontsentratsioon, mis annab kahe erineva jälgitava iooni puhul mõõteseadmes mõõtmistulemuse, mille puhul nõrgema töötlemata andmesignaali signaali ja müra suhe on 3: 1 või |
| --- | --- |

a)

prooviekstraktis leiduva analüüdi selline kontsentratsioon, mis annab kahe erineva jälgitava iooni puhul mõõteseadmes mõõtmistulemuse, mille puhul nõrgema töötlemata andmesignaali signaali ja müra suhe on 3: 1 või

| b) | väikseima kontsentratsiooni punkt kalibreerimiskõveral, mille puhul saadakse vastuvõetav (≤ 30 %) ja järjepidev (mõõdetud vähemalt proovide analüüsiseeria alguses ja lõpus) hälve keskmisest suhtelisest kalibreerimistegurist, mis on arvutatud iga prooviseeria kalibreerimiskõvera kõikide punktide järgi, kui tehnilistel põhjustel signaali ja müra suhte arvutus ei anna usaldusväärset tulemust. Määramispiir LOQ arvutatakse väikseima kontsentratsiooni järgi, võttes arvesse sisestandardite saagist ja proovikogust. |
| --- | --- |

b)

väikseima kontsentratsiooni punkt kalibreerimiskõveral, mille puhul saadakse vastuvõetav (≤ 30 %) ja järjepidev (mõõdetud vähemalt proovide analüüsiseeria alguses ja lõpus) hälve keskmisest suhtelisest kalibreerimistegurist, mis on arvutatud iga prooviseeria kalibreerimiskõvera kõikide punktide järgi, kui tehnilistel põhjustel signaali ja müra suhte arvutus ei anna usaldusväärset tulemust. Määramispiir LOQ arvutatakse väikseima kontsentratsiooni järgi, võttes arvesse sisestandardite saagist ja proovikogust.

Bioanalüütilised sõeluuringumeetodid ei anna tulemusi analoogi tasemel, vaid näitavad (10) üksnes TEQ väärtust, väljendatuna BEQdes, millega võetakse arvesse asjaolu, et kõik prooviekstraktis leiduvad ühendid, mis katses vastuse annavad, ei tarvitse vastata kõikidele TEQ-põhimõtte nõuetele.

Sõeluuringu- ja kinnitavaid meetodeid võib teatavas maatriksis sisalduse kontrollimiseks kasutada vaid juhul, kui kõnealused meetodid on piisavalt tundlikud, et häiretasemele või piirnormile vastavat sisaldust usaldusväärselt määrata.

3.   Kvaliteedi tagamise nõuded

3.1.   Igas proovivõtu- ja analüüsietapis tuleb võtta meetmed ristsaastumise vältimiseks.

3.2.   Proove tuleb säilitada ja transportida säilitamiseks sobivates klaas-, alumiinium-, polüpropüleen- või polüetüleennõudes, mis ei mõjuta proovide PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde sisaldust. Paberitolmu jäägid tuleb proovinõust eemaldada.

3.3.   Proove tuleb säilitada ja transportida nii, et söödaproovi koostis ei muutuks.

3.4.   Vajaduse korral iga laboriproov jahvatatakse peeneks ja segatakse põhjalikult meetodil, mis tagab tõendatult täielikult homogeense proovi (näiteks jahvatatakse proov nii peeneks, et see läbiks 1 mm suuruste avadega sõela). Liiga suure niiskusesisaldusega proove tuleb enne jahvatamist kuivatada.

3.5.   Oluline on kontrollida, et reaktiivid, klaasnõud ja seadmed ei mõjutaks TEQdes või BEQdes väljendatud tulemusi.

3.6.   Tuleb teha tühikatse, mille puhul tehakse läbi kõik analüüsietapid ilma proovita.

3.7.   Bioanalüütiliste meetodite puhul tuleb kontrollida, et ükski analüüsis kasutatav klaasnõu või lahusti ei sisaldaks ühendeid, mis segavad uuritavate ühendite avastamist meetodi töövahemikus. Klaasnõu tuleb loputada lahustiga või kuumutada temperatuuril, mis sobib selle pinnalt PCDD/Fide, dioksiinitaoliste ühendite ja segavate ühendite jääkide eemaldamiseks.

3.8.   Ekstraheeritava proovi kogus peab olema piisav, et see vastaks nõuetele, mida kohaldatakse piisavalt väikestele kontsentratsioonidele vastavas töövahemikus, sh piirnormile ja häiretasemele vastavas kontsentratsioonide vahemikus.

3.9.   Uuritavatest toodetest võetud proovide ettevalmistamiseks kasutatavate konkreetsete meetodite puhul tuleb järgida rahvusvaheliselt tunnustatud suuniseid.

4.   Nõuded laboritele

4.1.   Vastavalt määrusele (EÜ) nr 882/2004 peavad laborid olema ISO juhendi 58 kohaselt tegutseva tunnustatud asutuse poolt akrediteeritud, millega tagatakse, et laborid kohaldavad analüüsimisel kvaliteeditagamissüsteemi. Laborid tuleb akrediteerida standardi EN ISO/IEC 17025 kohaselt. Vajaduse korral järgitakse põhimõtteid, mida on kirjeldatud tehnilistes suunistes, milles käsitletakse mõõtemääramatuse ja määramispiiride hinnangulise väärtuse leidmist PCDD/Fide ja PCBde analüüsimisel (11).

4.2.   Labori pädevust tuleb tõendada pideva eduka osalemisega laboritevahelistes uuringutes, mida korraldatakse PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde kontsentratsiooni määramiseks asjakohastes söödamaatriksites ja kontsentratsioonivahemikes.

4.3.   Laborid, kus kasutatakse proovide tavakontrolliks sõeluuringumeetodeid, peavad tegema nii kvaliteedi kontrollimisel kui ka saastekahtlusega proovide analüüsitulemuste kinnitamisel tihedat koostööd kinnitavat meetodit kasutavate laboritega.

5.   Põhinõuded dioksiinide (PCDDde/PCDFide) ja dioksiinitaoliste PCBde analüüsile

5.1.   Väikeste kontsentratsioonidega töövahemik ja määramispiirid

Kuna osa kõnealustest ühenditest on äärmiselt toksilised, peavad tuvastatavad PCDD/Fide kogused olema femtogrammi (10– 15 g) ülemises vahemikus. Enamiku PCBde analoogide puhul piisab nanogrammi täpsusega (10– 9 g) määramispiirist. Toksilisemate dioksiinitaoliste PCBde analoogide (eriti ortoasendamata analoogide) sisalduse määramiseks peab töövahemiku alumine osa ulatuma pikogrammi (10– 12 g) alumiste väärtusteni. Kõigi muude PCBde analoogide puhul piisab nanogrammi (10– 9 g) täpsusega määramispiirist.

5.2.   Suur selektiivsus (spetsiifilisus)

5.2.1.   PCDD/Fisid ja dioksiinitaolisi PCBsid peab olema võimalik eristada paljudest muudest kaasa ekstraheeruvatest ja segada võivatest ühenditest, mille kontsentratsioon võib olla mitu suurusjärku suurem kui uuritavate analüütide kontsentratsioon. GC-MS-meetodite korral peab olema võimalik eristada eri analooge, näiteks toksilisi analooge (nt seitseteist 2,3,7,8-asendatud PCDD/Fi ning kaksteist dioksiinitaolist PCBd) muudest analoogidest.

5.2.2.   Bioanalüütiliste meetoditega peab olema võimalik määrata uuritavaid ühendeid PCDD/Fide ja/või dioksiinitaoliste PCBde summana. Proove tuleb puhastada, et kõrvaldada valepositiivseid tulemusi põhjustavad ühendid ja ühendid, mis võivad signaali vähendada, põhjustades valenegatiivseid tulemusi.

5.3.   Suur mõõtetäpsus (tõesus ja kordustäpsus, bioanalüüsi näiline saagis)

5.3.1.   GC-MS-meetodite puhul peab määramine tagama kehtiva hinnangu aine tegeliku kontsentratsiooni kohta proovis. Suur mõõtetäpsus on vajalik, et vältida analüüsitulemuse tagasilükkamist määratud TEQ väärtuse vähese usaldusväärsuse tõttu. Mõõtetäpsust väljendatakse tõesuse (sertifitseeritud materjalis sisalduva analüüdi mõõdetud keskmise väärtuse ja analüüdi sertifitseeritud väärtuse erinevus protsentides) ja kordustäpsusena (RSDR on suhteline standardhälve, mis arvutatakse korratavuse tingimustes saadud tulemuste põhjal).

5.3.2.   Bioanalüütiliste meetodite korral määratakse bioanalüüsi näiline saagis. „Bioanalüüsi näiline saagis“ tähendab BEQ väärtust, mis arvutatakse 2,3,7,8-tetraklorodibenso-p-dioksiini (TCDD) või PCB 126 kaliibrimiskõvera alusel, mida korrigeeritakse tühiprooviga ja jagatakse seejärel kinnitava meetodi abil määratud TEQ väärtusega. Sellega püütakse korrigeerida selliseid tegureid nagu PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste ühendite kadu ekstraheerimisel ja puhastamisel, kaasa ekstraheeruvad ühendid, mis suurendavad või vähendavad tulemust (agonistlik ja antagonistlik mõju), kalibreerimiskõvera sobivus ning toksilisusfaktori (TEF) ja suhtelise potentsuse (REP) väärtuste erinevused. Bioanalüüsi näiline saagis arvutatakse sobivate võrdlusproovide alusel, milles analoogide kombinatsioon on representatiivne ja nende sisaldus vastab ligikaudu huvipakkuvale sisalduste vahemikule.

5.4.   Valideerimine piirnormi vahemikus ja kvaliteedikontrolli üldmeetmed

5.4.1.   Labor peab tõendama valideerimismenetluse ja tavaanalüüsiga meetodi tulemuslikkust piirnormi hõlmavas vahemikus, nt piirnormi 0,5-, 1- ja 2-kordsele väärtusele vastava sisalduse juures, kordusanalüüsi puhul peab variatsioonikordaja väärtus olema vastuvõetav.

5.4.2.   Sisemiste kvaliteedikontrolli meetmetena tuleb teha regulaarseid tühiproovidega ja rikastatud proovidega katseid või analüüsida kontrollproove (võimaluse korral tuleb eelistada sertifitseeritud etalonaineid). Tühiproovide ja rikastatud proovidega katsete ning kontrollproovide analüüsi kohta tuleb koostada kvaliteedikontrolli kaardid, mille alusel kontrollitakse, kas analüüside tulemuslikkus vastab nõuetele.

5.5.   Määramispiir

5.5.1.   Bioanalüütilise sõeluuringumeetodi puhul ei ole määramispiiri tingimata vaja kindlaks määrata, kuid tuleb tõendada, et meetodiga on võimalik eristada tühiproovi väärtust läviväärtusest. BEQ väärtuse esitamise korral määratakse kindlaks teatamiskünnis, et oleks võimalik eristada proove, mille puhul saadud väärtus on sellest künnisest väiksem. Tuleb tõendada, et teatamiskünnis erineb tühiproovide väärtusest vähemalt kolm korda ja tulemus jääb töövahemikust allapoole. Seepärast arvutatakse see proovide alusel, mis sisaldavad uuritavaid ühendeid ligikaudu nõutud miinimumkoguses, mitte signaali-müra suhte või tühikatse põhjal.

5.5.2.   Kinnitava meetodi puhul peab määramispiir olema ligikaudu üks viiendik piirnormist.

5.6.   Analüüsikriteeriumid

Kinnitava meetodi või sõeluuringumeetodi abil usaldusväärsete tulemuste saamiseks peavad piirnormile vastavasse vahemikku jääva TEQ väärtuse ja vastava BEQ väärtuse puhul olema täidetud järgmised kriteeriumid, olenemata sellest, kas TEQ või BEQ määratakse summaarsena (PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summaarse sisalduse alusel) või PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde kohta eraldi.

| | Sõeluuring bioanalüütiliste või füüsikalis-keemiliste meetoditega | Kinnitavad meetodid |
| --- | --- | --- |
| Valenegatiivsete tulemuste osakaal (*1) | < 5 % | |
| Tõesus | | – 20 % kuni + 20 % |
| Korduvus (RSDr) | < 20 % | |
| Vahepealne korduvustäpsus (RSD %) | < 25 % | < 15 % |

Sõeluuring bioanalüütiliste või füüsikalis-keemiliste meetoditega

Kinnitavad meetodid

Valenegatiivsete tulemuste osakaal (*1)

< 5 %

Tõesus

– 20 % kuni + 20 %

Korduvus (RSDr)

< 20 %

Vahepealne korduvustäpsus (RSD %)

< 25 %

< 15 %

5.7.   Sõeluuringumeetodi erinõuded

5.7.1.   Sõeluuringuks võib kasutada nii GC-MS-meetodeid kui ka bioanalüütilisi meetodeid. GC-MS-meetodite suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud nõudeid. Rakupõhiste bioanalüütiliste meetodite erinõuded on sätestatud punktis 7.

5.7.2.   Laborid, kus proovide tavakontrolliks kasutatakse sõeluuringumeetodeid, peavad tegema tihedat koostööd kinnitavat meetodit kasutavate laboritega.

5.7.3.   Tavaanalüüside käigus tuleb kontrollida sõeluuringumeetodi tulemuslikkust analüüsi kvaliteedi kontrollimise ja meetodi pideva valideerimise teel. Nõuetele vastavate tulemuste kontrollimiseks peab olema kehtestatud pidev kava.

5.7.4.   Raku reaktsiooni võimaliku pärssimise ja tsütotoksilisuse kontroll

20 % prooviekstraktidest tuleb kontrollida tavapärase sõeluuringuga, lisades neile või jättes lisamata piirnormile või häiretasemele vastavas koguses 2,3,7,8-TCDDd, et kontrollida, kas prooviekstraktis esinevad segavad ained võivad reaktsiooni pärssida. Rikastatud proovis mõõdetud kontsentratsiooni võrreldakse rikastamata ekstraktis määratud kontsentratsiooni ja rikastamisel kasutatud kontsentratsiooni summaga. Kui kõnealune mõõdetud kontsentratsioon on arvutatud (summaarsest) kontsentratsioonist üle 25 % väiksem, viitab see signaali võimalikule pärssimisele ning asjaomast proovi tuleb analüüsida GC-HRMS-meetodil tehtava kinnitava analüüsiga. Tulemusi kontrollitakse kvaliteedikontrolli kaartide põhjal.

5.7.5.   Nõuetele vastavate proovide kvaliteedikontroll

Ligikaudu 2–10 % nõuetele vastavate proovide tulemustest tuleb olenevalt proovi maatriksist ja labori kogemustest kinnitada GC-HRMS-meetodiga.

5.7.6.   Valenegatiivsete tulemuste osakaalu arvutamine kvaliteedikontrolli andmete põhjal

Määratakse, kui suur on valenegatiivsete tulemuste osakaal, mis on saadud alla- ja ülespoole piirnormi või häiretaset jäävate proovide sõeluuringul. Valenegatiivsete tulemuste tegelik osakaal peab jääma alla 5 %. Kui proovi maatriksi või maatriksite rühma kohta on olemas vähemalt 20 nõuetele vastava proovi kvaliteedikontrolliga kinnitatud tulemused, arvutatakse nende andmete põhjal valenegatiivsete tulemuste osakaal. Valenegatiivsete tulemuste osakaalu hindamiseks vajaliku 20 tulemuse hulka võib arvata ka laboritevahelistes võrdluskatsetes või seoses saastamisjuhtumiga analüüsitud proovide tulemused, milles määratava aine kontsentratsioon ületab piirnormi näiteks kuni kaks korda. Proovid peavad hõlmama kõige levinumaid analoogide kombinatsioone, mis esindavad eri allikaid.

Ehkki sõeluuringu esmane eesmärk on teha kindlaks häiretaset ületava sisaldusega proovid, lähtutakse valenegatiivsete tulemuste osakaalu kindlakstegemisel piirnormist ning seejuures võetakse arvesse kinnitava meetodi kohast mõõtmise laiendmääramatust.

5.7.7.   Sõeluuringuga tuvastatud võimalikke nõuetele mittevastavaid tulemusi tuleb alati kontrollida esialgse proovi täieliku kordusanalüüsiga, kasutades kinnitavat meetodit. Neid proove võib kasutada ka valepositiivsete tulemuste osakaalu hindamiseks. Sõeluuringumeetodite puhul on valepositiivsete tulemuste osakaal selliste tulemuste osakaal, mis tunnistatakse kinnitava analüüsiga nõuetele vastavaks, kuigi varasemal sõeluuringul on proov osutunud nõuetele mittevastavuse kahtlusega prooviks. Sõeluuringumeetodi eeliste hindamisel tuleb valepositiivse tulemuse andnud proovide arvu võrrelda kontrollitud proovide koguarvuga. See osakaal peab olema piisavalt väike, et sõeluuringumeetodit oleks mõtet kasutada.

5.7.8.   Bioanalüütilised meetodid peavad valideerimistingimustes võimaldama usaldusväärselt viidet TEQ võimalikule tasemele, arvutatud ja väljendatud BEQna.

Ka korduvuse tingimustes kasutatavate bioanalüütiliste meetodite puhul peaks laborisisene RSDr olema üldjuhul väiksem kui korratavuse tingimustes (RSDR).

6.   GC-MS-meetodite erinõuded, mida tuleb täita sõeluuringu või kinnitava analüüsi puhul

6.1.   WHO-TEQ tulemuste ülemise tõkke ja alumise tõkke vaheline vastuvõetav erinevus

Ülemise ja alumise tõkke vaheline erinevus ei tohi piirnormi ja vajaduse korral häiretaseme ületamise kinnitamiseks olla suurem kui 20 %.

6.2.   Saagiste kontroll

6.2.1.   Analüüsimeetodi valideerimiseks tuleb 13C-märgistatud 2,3,7,8-klooritud PCDD/Fide sisestandardid ja 13C-märgistatud dioksiinitaoliste PCBde sisestandardid lisada kohe analüüsi alguses, näiteks enne ekstraheerimist. Iga tetra- kuni oktaklooritud PCDD/Fide homoloogilise rühma kohta ning iga dioksiinitaoliste PCBde homoloogilise rühma kohta tuleb lisada vähemalt üks analoog (alternatiivina võib lisada vähemalt ühe analoogi iga valitud iooni massispektromeetrilise registreerimise funktsiooni kohta, mida kasutatakse PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kontrolliks). Kinnitavate meetodite puhul tuleb kasutada kõiki seitsetteist 13C-märgistatud 2,3,7,8-asendatud PCDD/Fide sisestandardit ja kõiki kahtteist 13C-märgistatud dioksiinitaoliste PCBde sisestandardit.

6.2.2.   Asjakohaseid kalibreerimislahuseid kasutades tuleb määrata suhtelised kalibreerimistegurid ka neile analoogidele, mille puhul 13C-märgistatud analoogi ei lisata.

6.2.3.   Alla 10 % rasvasisaldusega taimse ja loomse sööda puhul tuleb sisestandardid kindlasti lisada enne ekstraheerimist. Üle 10 % rasvasisaldusega loomse sööda puhul tuleb sisestandardid lisada kas enne või pärast rasva ekstraheerimist. Ekstraheerimise tõhusus tuleb valideerida sobival viisil olenevalt sellest, millises etapis sisestandardid lisatakse.

6.2.4.   Enne GC-MS-analüüsi tuleb lisada 1 või 2 saagise (surrogaat)standardit.

6.2.5.   Saagise kogust tuleb kontrollida. Kinnitava meetodi puhul peavad individuaalsete sisestandardite saagised olema vahemikus 60–120 %. Individuaalsete analoogide, eriti mõne hepta- või oktaklooritud dibenso-p-dioksiini ja dibensofuraani puhul on lubatud väiksemad või suuremad saagised, kui nende panus TEQ väärtusesse ei ületa 10 % TEQ koguväärtusest (PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summa alusel). GC-MS-sõeluuringumeetodite puhul peavad saagised olema vahemikus 30–140 %.

6.3.   Segavate ainete eemaldamine

| — | PCDD/Fid eraldatakse segavatest klooritud ühenditest, näiteks mittedioksiinitaolistest PCBdest ja klooritud difenüüleetritest, sobiva kromatograafilise meetodiga (eelistada tuleks florisil-, alumiiniumoksiid- ja/või süsinikkolonne). |
| --- | --- |

—

PCDD/Fid eraldatakse segavatest klooritud ühenditest, näiteks mittedioksiinitaolistest PCBdest ja klooritud difenüüleetritest, sobiva kromatograafilise meetodiga (eelistada tuleks florisil-, alumiiniumoksiid- ja/või süsinikkolonne).

| — | Isomeeride gaasikromatograafiline lahutus peab olema selline, et 1,2,3,4,7,8-HxCDFi ja 1,2,3,6,7,8-HxCDFi piikide kattuvus on alla 25 %. |
| --- | --- |

—

Isomeeride gaasikromatograafiline lahutus peab olema selline, et 1,2,3,4,7,8-HxCDFi ja 1,2,3,6,7,8-HxCDFi piikide kattuvus on alla 25 %.

6.4.   Kalibreerimine standardkõveraga

Kalibreerimiskõvera vahemik peab hõlmama asjakohast piirnormi või häiretaset.

6.5.   Kinnitavate meetodite erikriteeriumid

| — | GC-HRMSi puhul:






  — | HRMSi puhul peab lahutusvõime kogu massivahemikus olema üldjuhul vähemalt 10 000, kui piikidevahelise ala kõrgus jääb alla 10 %; |
| --- | --- | --- |

—

GC-HRMSi puhul:

—

HRMSi puhul peab lahutusvõime kogu massivahemikus olema üldjuhul vähemalt 10 000, kui piikidevahelise ala kõrgus jääb alla 10 %;

| — | järgitakse rahvusvaheliselt tunnustatud standardites, näiteks standardis EN 16215:2012 „Animal feed – Determination of dioxins and dioxin-like PCBs by GC-HRMS and of indicator PCBs by GC-HRMS“ (Loomasööt – dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde määramine GC-HRMSiga ning indikaator-PCBde määramine GC-HRMSiga) ja/või USA Keskkonnakaitseameti meetodite 1613 ja 1668 läbivaadatud versioonides kirjeldatud tuvastamise ja kinnitamise lisakriteeriume. |
| --- | --- |

—

järgitakse rahvusvaheliselt tunnustatud standardites, näiteks standardis EN 16215:2012 „Animal feed – Determination of dioxins and dioxin-like PCBs by GC-HRMS and of indicator PCBs by GC-HRMS“ (Loomasööt – dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde määramine GC-HRMSiga ning indikaator-PCBde määramine GC-HRMSiga) ja/või USA Keskkonnakaitseameti meetodite 1613 ja 1668 läbivaadatud versioonides kirjeldatud tuvastamise ja kinnitamise lisakriteeriume.

| — | GC-MS/MSi puhul:






  — | jälgitakse vähemalt 2 spetsiifilist eellasiooni, millest kummalgi on vastav spetsiifiline ülemineku-järglasioon kõikide märgistatud ja märgistamata analüütide jaoks analüüsitavas vahemikus; |
| --- | --- | --- |

—

GC-MS/MSi puhul:

—

jälgitakse vähemalt 2 spetsiifilist eellasiooni, millest kummalgi on vastav spetsiifiline ülemineku-järglasioon kõikide märgistatud ja märgistamata analüütide jaoks analüüsitavas vahemikus;

| — | valitud ülemineku-järglasioonide suhteliste signaalitugevuste suurim lubatud hälve võib olla ± 15 % võrreldes arvutatud või mõõdetud väärtustega (kaliibrimisstandardite keskmine), identsetes MS/MSi tingimustes, eelkõige põrkeenergia ja põrkegaasi rõhu osas, iga analüüdi ülemineku puhul; |
| --- | --- |

—

valitud ülemineku-järglasioonide suhteliste signaalitugevuste suurim lubatud hälve võib olla ± 15 % võrreldes arvutatud või mõõdetud väärtustega (kaliibrimisstandardite keskmine), identsetes MS/MSi tingimustes, eelkõige põrkeenergia ja põrkegaasi rõhu osas, iga analüüdi ülemineku puhul;

| — | iga kvadrupooli lahutusvõime peab olema võrdne ühikmassilahutusvõimega või sellest parem (ühikmassilahutusvõime: lahutusvõime, mis on piisav kahe teineteisest ühe massiühiku kaugusel asuva piigi eristamiseks), et minimeerida võimalikku segavat mõju uuritavatele analüütidele; |
| --- | --- |

—

iga kvadrupooli lahutusvõime peab olema võrdne ühikmassilahutusvõimega või sellest parem (ühikmassilahutusvõime: lahutusvõime, mis on piisav kahe teineteisest ühe massiühiku kaugusel asuva piigi eristamiseks), et minimeerida võimalikku segavat mõju uuritavatele analüütidele;

| — | järgitakse rahvusvaheliselt tunnustatud standardites, näiteks standardis EN 16215:2012 „Animal feed – Determination of dioxins and dioxin-like PCBs by GC-HRMS and of indicator PCBs by GC-HRMS“ (Loomasööt – dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde määramine GC-HRMSiga ning indikaator-PCBde määramine GC-HRMSiga) ja/või USA Keskkonnakaitseameti meetodite 1613 ja 1668 muudetud versioonides kirjeldatud tuvastamise ja kinnitamise lisakriteeriume, välja arvatud kohustust kasutada GC-HRMSi. |
| --- | --- |

—

järgitakse rahvusvaheliselt tunnustatud standardites, näiteks standardis EN 16215:2012 „Animal feed – Determination of dioxins and dioxin-like PCBs by GC-HRMS and of indicator PCBs by GC-HRMS“ (Loomasööt – dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde määramine GC-HRMSiga ning indikaator-PCBde määramine GC-HRMSiga) ja/või USA Keskkonnakaitseameti meetodite 1613 ja 1668 muudetud versioonides kirjeldatud tuvastamise ja kinnitamise lisakriteeriume, välja arvatud kohustust kasutada GC-HRMSi.

7.   Bioanalüütilistele meetoditele esitatavad erinõuded

Bioanalüütilised meetodid on bioloogilistele põhimõtetele tuginevad meetodid, nagu rakupõhine, retseptor- ja immuunanalüüs. Käesolevas punktis 7 sätestatakse bioanalüütiliste meetodite üldnõuded.

Sõeluuringumeetodiga liigitatakse proov põhimõtteliselt nõuetele vastavaks või nõuetele mittevastavuse kahtlusega prooviks. Sel otstarbel võrreldakse arvutatud BEQ väärtust läviväärtusega (vt punkt 7.3). Läviväärtusest allapoole jäävad proovid tunnistatakse nõuetele vastavaks, läviväärtusega võrdsed või seda ületavad proovid loetakse mittevastavuse kahtlusega proovideks ning neid tuleb analüüsida kinnitava meetodiga. Praktikas võib kõige sobivamaks läviväärtuseks olla BEQ väärtus, mis vastab 2/3 piirnormist, eeldusel, et on tagatud valenegatiivsete tulemuste osakaal alla 5 % ja vastuvõetav valepositiivsete tulemuste osakaal. Kui PCDD/Fide piirnorm ning PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summa piirnorm on erinevad, on proovide nõuetele vastavuse kontrollimiseks ilma fraktsioneerimata vaja PCDD/Fide jaoks asjakohaseid bioanalüüsi läviväärtusi. Häiretaset ületavate proovide kontrollimisel on sobivaks läviväärtuseks asjakohane protsent vastavatest häiretasemetest.

Kui hinnangulist sisaldust väljendatakse BEQna, peavad proovi analüüsitulemused jääma töövahemikku ja ületama teatamiskünnise (vt punktid 7.1.1 ja 7.1.6).

7.1.   Analüüsitulemuste hindamine

7.1.1.   Üldised nõuded

| — | Kui kontsentratsioone arvutatakse TCDD kalibreerimiskõvera alusel, iseloomustab kõvera ülemise osa väärtusi suur hajuvus (variatsioonikordaja CV suur väärtus). Töövahemik on ala, kus CV on alla 15 %. Töövahemiku alumine piir (teatamiskünnis) peab olema vähemalt kolm korda suurem tühikatsete tulemusest. Töövahemiku ülemine piir esitatakse tavaliselt EC70 väärtusena (70 % suurimast efektiivsest kontsentratsioonist), kuid see on väiksem, kui CV on selles vahemikus üle 15 %. Töövahemik määratakse valideerimise käigus. Läviväärtused (vt punkt 7.3) peavad kindlalt jääma töövahemikku. |
| --- | --- |

—

Kui kontsentratsioone arvutatakse TCDD kalibreerimiskõvera alusel, iseloomustab kõvera ülemise osa väärtusi suur hajuvus (variatsioonikordaja CV suur väärtus). Töövahemik on ala, kus CV on alla 15 %. Töövahemiku alumine piir (teatamiskünnis) peab olema vähemalt kolm korda suurem tühikatsete tulemusest. Töövahemiku ülemine piir esitatakse tavaliselt EC70 väärtusena (70 % suurimast efektiivsest kontsentratsioonist), kuid see on väiksem, kui CV on selles vahemikus üle 15 %. Töövahemik määratakse valideerimise käigus. Läviväärtused (vt punkt 7.3) peavad kindlalt jääma töövahemikku.

| — | Standardlahuste ja prooviekstraktide analüüsimisel tehakse kolm või vähemalt kaks kordusmõõtmist. Kordusanalüüsi korral annab 4–6 üle plaadi jaotatud kannus analüüsitav standardlahus või kontrollekstrakt tulemuse või kontsentratsiooni (võimalik ainult töövahemikus), mis põhineb CV-l, mis on väiksem kui 15 %. |
| --- | --- |

—

Standardlahuste ja prooviekstraktide analüüsimisel tehakse kolm või vähemalt kaks kordusmõõtmist. Kordusanalüüsi korral annab 4–6 üle plaadi jaotatud kannus analüüsitav standardlahus või kontrollekstrakt tulemuse või kontsentratsiooni (võimalik ainult töövahemikus), mis põhineb CV-l, mis on väiksem kui 15 %.

7.1.2.   Kalibreerimine

7.1.2.1.   Kalibreerimine standardkõveraga

| — | Proovide dioksiinisisalduse hindamiseks võrreldakse analüüsitulemust TCDD (või PCB 126 või PCDD/PCDFi/dioksiinitaolise PCB standardsegu) kalibreerimiskõveraga, millest arvutatakse ekstrakti ja seejärel proovi BEQ väärtus. |
| --- | --- |

—

Proovide dioksiinisisalduse hindamiseks võrreldakse analüüsitulemust TCDD (või PCB 126 või PCDD/PCDFi/dioksiinitaolise PCB standardsegu) kalibreerimiskõveraga, millest arvutatakse ekstrakti ja seejärel proovi BEQ väärtus.

| — | Kalibreerimiskõver peab hõlmama 8–12 kontsentratsiooni (vähemalt kahe kordusmõõtmisega), nii et kõvera alumises osas (töövahemikus) oleks piisavalt kontsentratsioonipunkte. Erilist tähelepanu tuleb pöörata kõvera sobivusele töövahemikus. Mittelineaarse regressiooni korral ei ole R2 väärtusest regressiooni sobivuse hindamisel eriti või üldse abi. Parem mudeli sobivus saavutatakse arvutatud sisalduse ja mõõdetud sisalduse vahe (nt ruuthälvete summa) minimeerimisega töövahemikule vastavas kõvera osas. |
| --- | --- |

—

Kalibreerimiskõver peab hõlmama 8–12 kontsentratsiooni (vähemalt kahe kordusmõõtmisega), nii et kõvera alumises osas (töövahemikus) oleks piisavalt kontsentratsioonipunkte. Erilist tähelepanu tuleb pöörata kõvera sobivusele töövahemikus. Mittelineaarse regressiooni korral ei ole R2 väärtusest regressiooni sobivuse hindamisel eriti või üldse abi. Parem mudeli sobivus saavutatakse arvutatud sisalduse ja mõõdetud sisalduse vahe (nt ruuthälvete summa) minimeerimisega töövahemikule vastavas kõvera osas.

| — | Seejärel tuleb korrigeerida prooviekstrakti hinnangulist dioksiinisisaldust uuritava maatriksiga või lahustiga tühiproovi kohta arvutatud BEQ väärtuse põhjal (et võtta arvesse kasutatud lahustites ja kemikaalides esinevaid lisandeid) ning näilise saagise põhjal (arvutatakse sellise sobiva võrdlusproovi BEQ väärtuse alusel, mille representatiivne analoogide kombinatsioon vastab ligikaudu piirnormile või häiretasemele). Saagise korrigeerimiseks peab näiline saagis alati olema nõutavas vahemikus (vt punkt 7.1.4). Saagise korrigeerimiseks kasutatavad võrdlusproovid peavad vastama punktis 7.2 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

—

Seejärel tuleb korrigeerida prooviekstrakti hinnangulist dioksiinisisaldust uuritava maatriksiga või lahustiga tühiproovi kohta arvutatud BEQ väärtuse põhjal (et võtta arvesse kasutatud lahustites ja kemikaalides esinevaid lisandeid) ning näilise saagise põhjal (arvutatakse sellise sobiva võrdlusproovi BEQ väärtuse alusel, mille representatiivne analoogide kombinatsioon vastab ligikaudu piirnormile või häiretasemele). Saagise korrigeerimiseks peab näiline saagis alati olema nõutavas vahemikus (vt punkt 7.1.4). Saagise korrigeerimiseks kasutatavad võrdlusproovid peavad vastama punktis 7.2 sätestatud nõuetele.

7.1.2.2.   Kalibreerimine võrdlusproovide abil

Teise võimalusena võib kasutada vähemalt nelja võrdlusproovi alusel koostatud kalibreerimiskõverat (vt punkt 7.2.4): üks maatriksiga tühiproov ning kolm võrdlusproovi sisaldustega, mis võrduvad 0,5-, 1- ja 2-kordse piirnormi või häiretasemega; kui võrdlusproovide maatriksi omadused kattuvad tundmatute proovide maatriksi omadustega, ei ole vaja arvestada tühikatse ja saagise parandit. Sellisel juhul võib otse nende proovide alusel arvutada analüüsitulemuse, mis vastab 2/3 piirnormist (vt punkt 7.3), ja kasutada seda läviväärtusena. Häiretaset ületavate proovide kontrollimisel on sobivaks läviväärtuseks asjakohane protsent sellistest häiretasemetest.

7.1.3.   PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde eraldi määramine

Ekstraktid võib jagada PCDD/Fisid ja dioksiinitaolisi PCBsid sisaldavateks fraktsioonideks, mis võimaldab eraldi määrata PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde TEQ väärtused (väljendatuna BEQna). Dioksiinitaolisi PCBsid sisaldava fraktsiooni analüüsimise tulemuste hindamiseks tuleb eelistatavalt kasutada standardiga PCB 126 saadud kalibreerimiskõverat.

7.1.4.   Bioanalüüsi näilised saagised

Bioanalüüsi näiline saagis arvutatakse sobivate võrdlusproovide alusel, mille representatiivne analoogide kombinatsioon vastab ligikaudu piirnormile või häiretasemele, ja seda väljendatakse BEQ väärtuse protsendina TEQ väärtusest. Olenevalt analüüsi liigist ja kasutatud TEFidest (12) võib dioksiinitaoliste PCBde TEF- ja REP-kordajate erinevuse tõttu dioksiinitaoliste PCBde näiline saagis olla PCDD/Fide näilise saagisega võrreldes väike. Seepärast peab PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde eraldi määramisel bioanalüüsi näiline saagis olema järgmine: dioksiinitaoliste PCBde puhul 20–60 % ja PCDD/Fide puhul 50–130 % (vahemik kehtib TCDD kalibreerimiskõvera kasutamisel). Dioksiinitaoliste PCBde osakaal PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summas võib eri maatriksite ja proovide puhul erineda; need vahemikud kajastuvad PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summa bioanalüüsi näilises saagises, mis peab olema 30–130 %. Kui liidu õigusaktides muudetakse oluliselt PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde TEFide väärtusi, tuleb need vahemikud läbi vaadata.

7.1.5.   Saagiste kontroll puhastamisel

Valideerimise käigus kontrollitakse ühendite kadu puhastamisel. Analoogide seguga rikastatud tühiproov (korduskatsete arv n on vähemalt 3) puhastatakse ning saagist ja varieeruvust kontrollitakse kinnitava meetodiga. Saagis peab olema vahemikus 60–120 %, eelkõige selliste analoogide puhul, mis moodustavad eri segude TEQ väärtusest üle 10 %.

7.1.6.   Teatamiskünnis

BEQ väärtustest teatamisel tuleb teatamiskünnis kindlaks määrata tüüpilisi analoogide kombinatsioone sisaldavast asjakohasest maatriksist võetud proovide alusel, mitte standarditel põhineva kalibreerimiskõvera alusel, kuna kõvera alumises osas on täpsus väike. Arvestada tuleb ekstraheerimise ja puhastamise mõju. Teatamiskünnis peab olema tühikatsete tulemusest vähemalt kolm korda suurem.

7.2.   Võrdlusproovide kasutamine

7.2.1.   Võrdlusproovid peavad esindama proovi maatriksit, analoogide kombinatsioone ning PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde kontsentratsioone vahemikus, mis vastab piirnormile või häiretasemele.

7.2.2.   Igas katseseerias tuleb kasutada tühikatset, eelistatavalt maatriksiga tühiproovi, ja piirnormile või häiretasemele vastava sisaldusega võrdlusproovi. Neid proove tuleb ekstraheerida ja analüüsida samal ajal ja samades tingimustes. Võrdlusprooviga saadud väärtus peab olema selgelt suurem tühiprooviga saadud väärtusest, mis tõendab katsemeetodi sobivust. Kõnealuseid proove võib kasutada tühikatset ja saagist arvestava parandi tegemisel.

7.2.3.   Saagist arvestava parandi tegemiseks valitud võrdlusproovid peavad olema analüüsitava proovi suhtes representatiivsed, st analoogide kombinatsioonid ei tohi põhjustada sisalduse alahindamist.

7.2.4.   Et tõendada analüüsi nõuetekohast tulemuslikkust huvipakkuvas sisalduste vahemikus piirnormi või häiretaseme kontrollimiseks, võib kasutada täiendavaid võrdlusproove, milles uuritava aine sisaldus vastab näiteks piirnormi või häiretaseme 0,5- ja 2-kordsele väärtusele. Üheskoos võib neid proove kasutada analüüsitavate proovide BEQ väärtuste arvutamiseks (vt punkt 7.1.2.2).

7.3.   Läviväärtuste määramine

Tuleb teha kindlaks BEQ väärtustes väljendatud bioanalüütiliste tulemuste ja TEQ väärtustes väljendatud kinnitava meetodi tulemuste vaheline seos (nt asjakohase maatriksiga tehtud kalibreerimiskatsetega, milles kasutatakse võrdlusproove, mille rikastustasemed on 0, 0,5-, 1- ja 2-kordne piirnorm, ja mida korratakse igal tasemel 6 korda (n = 24)). Selle seose alusel saab hinnata (tühiproovi ja saagise) parandeid, kuid neid tuleb kontrollida punkti 7.2.2 kohaselt.

Läviväärtused tuleb määrata selleks, et otsustada, kas proov vastab piirnormile, või vajaduse korral häiretaseme kontrollimiseks, kusjuures asjaomased piirnormid või häiretasemed on kehtestatud kas ainult PCDD/Fide või dioksiinitaoliste PCBde jaoks või PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summa jaoks. Läviväärtus on bioanalüüsi tulemuste (mida on parandatud tühikatse ja saagise arvestamiseks) jaotuse alumine piir, mis vastab 95 % usaldusnivooga kinnitava meetodi otsustuspiirile (eeldades, et valenegatiivsete tulemuste osakaal on < 5 % ja RSDR < 25 %). Kinnitava meetodi otsustuspiir on piirnorm, mille puhul on arvesse võetud mõõtmise laiendmääramatust.

Läviväärtuse (BEQdes) võib arvutada, kasutades üht punktides 7.3.1, 7.3.2 ja 7.3.3 sätestatud lähenemisviisidest (vt joonis 1).

7.3.1.   95 % usaldusnivoole vastava usaldusvahemiku alumise piiri kasutamine, mis vastab kinnitava meetodi otsustuspiirile:

Formula

kus

| BEQDL | on BEQ, mis vastab kinnitava meetodi otsustuspiirile, mis on piirnorm, mille puhul on arvesse võetud mõõtmise laiendmääramatust, |
| --- | --- |
| sy,x | on jääkstandardhälve, |
| t α,f = m – 2 | on Studenti tegur (α = 5 %, f = vabadusastmete arv, ühepoolse piiranguga), |
| m | on kalibreerimispunktide koguarv (indeks j), |
| n | on korduste arv igal tasemel, |
| xi | on kinnitava meetodiga määratud, TEQna väljendatud kontsentratsioon proovis kaliibrimispunktis i, |
| | on kõikide kaliibrimisproovide kontsentratsioonide keskväärtus (TEQdes), |

BEQDL

on BEQ, mis vastab kinnitava meetodi otsustuspiirile, mis on piirnorm, mille puhul on arvesse võetud mõõtmise laiendmääramatust,

sy,x

on jääkstandardhälve,

t α,f = m – 2

on Studenti tegur (α = 5 %, f = vabadusastmete arv, ühepoolse piiranguga),

m

on kalibreerimispunktide koguarv (indeks j),

n

on korduste arv igal tasemel,

xi

on kinnitava meetodiga määratud, TEQna väljendatud kontsentratsioon proovis kaliibrimispunktis i,

Formula

on kõikide kaliibrimisproovide kontsentratsioonide keskväärtus (TEQdes),

Formula
  on ruutude summa parameeter, i – kalibreerimispunkti i indeks.

7.3.2.   Arvutamine kinnitava meetodi otsustuspiirile vastava saastumisega proovide korduval analüüsimisel (n ≥ 6) saadud (tühikatse ja saagise arvestamiseks parandatud) bioanalüütiliste tulemuste põhjal; see on jaotuse alumine piir vastava keskmise BEQ väärtuse korral:

Läviväärtus = BEQDL – 1,64 × SDR

kus

| SDR | on bioanalüüsi tulemuste standardhälve BEQDL korral, mõõdetuna laborisisese korratavuse tingimustes. |
| --- | --- |

SDR

on bioanalüüsi tulemuste standardhälve BEQDL korral, mõõdetuna laborisisese korratavuse tingimustes.

7.3.3.   Arvutamine 2/3 piirnormi või häiretaseme väärtusele (põhineb tähelepanekul, et kõnealune tase vastab umbkaudu punkti 7.3.1 või 7.3.2 alusel kindlaks määratud läviväärtusele) vastava saastumisega proovide korduval analüüsimisel (n ≥ 6) saadud bioanalüütiliste tulemuste (BEQdes, parandatud tühikatse ja saagise arvestamiseks) keskväärtusena:

Läviväärtuste arvutamine 95 % usaldusnivoo korral eeldusel, et valenegatiivsete tulemuste osakaal on < 5 % ja RSDR < 25 %:

| 1) | 95 % usaldusnivoole vastava usaldusvahemiku alumise piiri alusel, mis vastab kinnitava meetodi otsustuspiirile; |
| --- | --- |

1)

95 % usaldusnivoole vastava usaldusvahemiku alumise piiri alusel, mis vastab kinnitava meetodi otsustuspiirile;

| 2) | kinnitava meetodi otsustuspiirile vastava saastumisega proovide korduva analüüsimise (n ≥ 6) alusel saadud tulemuste jaotuse (joonisel kellukesekujuline kõver) alumise piiri järgi sellekohase keskmise BEQ väärtuse juures. |
| --- | --- |

2)

kinnitava meetodi otsustuspiirile vastava saastumisega proovide korduva analüüsimise (n ≥ 6) alusel saadud tulemuste jaotuse (joonisel kellukesekujuline kõver) alumise piiri järgi sellekohase keskmise BEQ väärtuse juures.

Joonis 1

Image 10

7.3.4.   Läviväärtustele kehtestatud piirangud

BEQ-põhised läviväärtused, mis on arvutatud valideerimise käigus saadud RSDR alusel, kasutades piiratud arvu proove erinevate maatriksite ja analoogide kombinatsiooniga, võivad olla suuremad kui TEQ-põhised piirnormile või häiretasemele vastavad sisaldused, kuna valideerimisel saavutatakse suurem kordustäpsus kui tavaolukorras, kus tuleb kontrollida võimalike analoogide kombinatsioonide tundmatut spektrit. Sellisel juhul võetakse läviväärtuse arvutamisel aluseks kas RSDR = 25 % või eelistatakse sisaldust, mis on 2/3 piirnormi või häiretaseme väärtusest.

7.4.   Tulemuslikkuse näitajad

7.4.1.   Bioanalüütiliste meetodite puhul ei ole võimalik kasutada sisestandardeid, mistõttu tuleb katseseeriasisese ja katseseeriatevahelise standardhälbe kohta andmete saamiseks teha katsed bioanalüütiliste meetodite korduvuse kohta. Korduvus peab jääma alla 20 % ja laborisisene korratavus alla 25 %. See peab põhinema arvutatud BEQ väärtustel pärast tühikatse- ja saagiseparandi arvessevõtmist.

7.4.2.   Valideerimise käigus tõendatakse, et analüüs võimaldab eristada tühiproovi ja läviväärtusele vastavat sisaldust, mis võimaldab kindlaks teha proovid, milles asjaomane läviväärtus on ületatud (vt punkt 7.1.2).

7.4.3.   Määratakse uuritavad ühendid, võimalikud segavad tegurid ja tühiproovi suurimad lubatud väärtused.

7.4.4.   Ühe prooviekstrakti kolmekordsel analüüsimisel ei tohi protsentides väljendatud standardhälve olla suurem kui 15 % analüüsitulemusest või selle alusel arvutatud sisaldusest (võimalik üksnes töövahemikus).

7.4.5.   Bioanalüütilise meetodi tulemuslikkuse hindamiseks kindlas ajavahemikus kasutatakse võrdlusproovi(de) (tühiproov ning piirnormile ja häiretasemele vastava sisaldusega proov) korrigeerimata tulemusi, mis on väljendatud BEQdes.

7.4.6.   Tühiproovide ja iga tüüpi võrdlusproovide kohta tuleb koostada kvaliteedikontrolli kaardid ja kontrollida, kas analüüsi tulemuslikkus vastab nõuetele; eelkõige on nõutav teatava miinimumerinevuse olemasolu tühiproovide ja töövahemiku alumise piiri vahel ning võrdlusproovide puhul on nõutav laborisisene korratavus. Tühikatseid tuleb põhjalikult kontrollida, et vältida valenegatiivsete tulemuste saamist pärast tühiproovi tulemuse lahutamist.

7.4.7.   Nõuetele mittevastavuse kahtlusega proovide ja 2–10 % nõuetekohaste proovide (vähemalt 20 proovi iga maatriksi kohta) kinnitava meetodiga saadud tulemused tuleb koondada ning kasutada sõeluuringumeetodi tulemuslikkuse ning BEQ ja TEQ vahelise seose hindamiseks. Neid andmeid võib kasutada asjaomase valideeritud maatriksiga tavaproovide suhtes kohaldatavate läviväärtuste ümberhindamiseks.

7.4.8.   Meetodi tulemuslikkust võib tõendada ka laboritevahelistes võrdluskatsetes osalemisega. Võrdluskatsete käigus analüüsitud proovid hõlmavad nt kuni kahekordse piirnormini ulatuvat kontsentratsioonide vahemikku ja nende tulemusi võib kasutada valenegatiivsete tulemuste osakaalu hindamisel, kui labor suudab tõendada meetodi tulemuslikkust asjaomases laboris. Proovid peavad hõlmama kõige levinumaid analoogide kombinatsioone, mis esindavad eri allikaid.

7.4.9.   Saastumisjuhtumite korral võidakse läviväärtused ümber hinnata, võttes arvesse asjaomase juhtumiga seotud konkreetse maatriksi omadusi ja esinevaid analoogide kombinatsioone.

8.   Tulemuste esitamine

8.1.   Kinnitavad meetodid

8.1.1.   Analüüsitulemused peavad hõlmama iga üksiku PCDD/Fi ja dioksiinitaolise PCB analoogi sisaldusi ning TEQ väärtus tuleb esitada nii alumise ja ülemise tõkke kui ka vaheväärtuse põhisena, et tagada võimalikult suure hulga andmete olemasolu katseprotokollis ja võimaldada tulemuste tõlgendamist lähtuvalt konkreetsetest nõuetest.

8.1.2.   Protokollis esitatakse PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde ekstraheerimiseks kasutatud meetod.

8.1.3.   Üksikute sisestandardite saagised tuleb esitada juhul, kui need jäävad väljapoole punktis 6.2.5 nimetatud vahemikku ja kui on ületatud piirnorm (sellisel juhul ühe korduskatse saagised) või kui nõutakse neist teatamist.

8.1.4.   Kuna proovi nõuetekohasuse hindamisel tuleb arvestada mõõtmise laiendmääramatust, esitatakse ka see näitaja. Analüüsitulemused tuleb seega esitada kujul x +/– U, kus x on analüüsitulemus ja U on mõõtmise laiendmääramatus, kusjuures arvutamisel kasutatakse kattetegurit 2, mis annab ligikaudu 95 % usaldusnivoo. Kui PCDD/Fid ja dioksiinitaolised PCBd määratakse eraldi, tuleb PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summa kohta kasutada PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde eraldi saadud analüüsitulemuste hinnanguliste laiendmääramatuste summat.

8.1.5.   Tulemused tuleb esitada samades ühikutes ja vähemalt sama tüvenumbrite arvuga, nagu on esitatud direktiiviga 2002/32/EÜ sätestatud piirnormid.

8.2.   Bioanalüütilised sõeluuringumeetodid

8.2.1.   Sõeluuringu tulemus esitatakse järgmisel kujul: nõuetele vastav või nõuetele mittevastavuse kahtlusega („kahtlane“).

8.2.2.   Lisaks sellele võib PCDDde/Fide ja/või dioksiinitaoliste PCBde esialgse sisalduse esitada BEQdes, mitte TEQdes.

8.2.3.   Allapoole teatamiskünnist jääva tulemusega proovi kohta märgitakse „allpool teatamiskünnist“. Töövahemiku ülempiirist suurema sisaldusega proovi puhul esitatakse tulemus kujul „ületab töövahemiku ülempiiri“ ning märgitakse töövahemiku ülempiirile vastav BEQ väärtus.

8.2.4.   Katseprotokollis tuleb iga proovimaatriksi tüübi kohta esitada piirnorm või häiretase, millel hindamine põhineb.

8.2.5.   Protokollis esitatakse kasutatud analüüsimeetodi liik, analüüsimise aluspõhimõtted ja kalibreerimise viis.

8.2.6.   Protokollis esitatakse PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde ekstraheerimiseks kasutatud meetod.

8.2.7.   Mittevastavuse kahtlusega proovide puhul tuleb protokolli lisada märkus võetavate meetmete kohta. Suurema sisaldusega proovides tuleb PCDD/Fide kontsentratsioon ning PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summaarne kontsentratsioon määrata/kinnitada kinnitava meetodi abil.

8.2.8.   Esitatakse üksnes kinnitava analüüsiga saadud nõuetele mittevastavad tulemused.

8.3.   Füüsikalis-keemilised sõeluuringumeetodid

8.3.1.   Sõeluuringu tulemus esitatakse järgmisel kujul: nõuetele vastav või nõuetele mittevastavuse kahtlusega („kahtlane“).

8.3.2.   Katseprotokollis tuleb iga proovimaatriksi tüübi kohta esitada piirnorm või häiretase, millel hindamine põhineb.

8.3.3.   Peale selle võib esitada iga üksiku PCDD/Fi ja dioksiinitaolise PCB analoogi sisalduse ning TEQ väärtuse alumise tõkke, ülemise tõkke ja vaheväärtuse järgi. Tulemused tuleb esitada samades ühikutes ja vähemalt sama tüvenumbrite arvuga, nagu on direktiiviga 2002/32/EÜ sätestatud piirnormid.

8.3.4.   Üksikute sisestandardite saagised tuleb esitada juhul, kui need jäävad väljapoole punktis 6.2.5 nimetatud vahemikku ja kui on ületatud piirnorm (sellisel juhul ühe korduskatse saagised) või kui nõutakse neist teatamist.

8.3.5.   Katseprotokollis märgitakse, millist GC-MSi meetodit kasutati.

8.3.6.   Protokollis esitatakse PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde ekstraheerimiseks kasutatud meetod.

8.3.7.   Mittevastavuse kahtlusega proovide puhul tuleb protokolli lisada märkus võetavate meetmete kohta. Suurema sisaldusega proovides tuleb PCDD/Fide kontsentratsioon ning PCDD/Fide ja dioksiinitaoliste PCBde summaarne kontsentratsioon määrata/kinnitada kinnitava meetodi abil.

8.3.8.   Otsuse nõuetele mittevastavuse kohta võib teha üksnes pärast kinnitavat analüüsi.

III PEATÜKK

Proovi ettevalmistamine ja nõuded analüüsimeetoditele, mida kasutatakse mittedioksiinitaoliste PCBde sisalduse ametlikuks kontrolliks söödas

1.   Kohaldamisala

Käesolevas peatükis sätestatud nõudeid kohaldatakse sööda analüüsimisel mittedioksiinitaoliste PCBde sisalduse ametlikuks kontrolliks, samuti seoses proovide ettevalmistamise ja analüüsimisega muul regulatiivsel eesmärgil, sealhulgas kontrollide puhul, mida söödakäitlejad teevad määruse (EÜ) nr 183/2005 sätetele vastavuse tagamiseks.

2.   Kasutatavad tuvastamismeetodid

Gaasikromatograafia koos elektronhaarde detekteerimisega (GC-ECD), GC-LRMS, GC-MS/MS, GC-HRMS või samaväärsed meetodid.

3.   Uuritavate analüütide määramine ja kinnitamine

3.1.   Suhteline retentsiooniaeg vastavalt sisestandarditele või võrdlusstandarditele (lubatud hälve +/– 0,25 %).

3.2.   Mittedioksiinitaoliste PCBde gaasikromatograafiline lahutamine segavatest ainetest, eelkõige nendega koos elueeruvatest PCBdest, eriti juhul, kui sisaldus proovis on ligikaudselt võrreldav kehtiva piirnormiga, ning on vaja kinnitada nõuetele mittevastavust (13).

3.3.   Nõuded GC-MSi meetoditele

Vähemalt järgmise arvu molekulaarioonide või asjaomasesse molekulirühma kuuluvate iseloomulike ioonide jälgimine:

| a) | HRMSi puhul kaks spetsiifilist iooni; |
| --- | --- |

a)

HRMSi puhul kaks spetsiifilist iooni;

| b) | LRMSi puhul kolm spetsiifilist iooni; |
| --- | --- |

b)

LRMSi puhul kolm spetsiifilist iooni;

| c) | MS-MSi puhul kaks spetsiifilist eellasiooni, millest kummalgi on üks neile vastav üleminekul tekkinud spetsiifiline järglasioon. |
| --- | --- |

c)

MS-MSi puhul kaks spetsiifilist eellasiooni, millest kummalgi on üks neile vastav üleminekul tekkinud spetsiifiline järglasioon.

Valitud massiga fragmentide isotoopsuhte suurimad lubatud hälbed:

valitud massiga fragmentide isotoopsuhte suhteline hälve teoreetilisest isotoopide kogusest või uuritava iooni (kõige levinum jälgitav ioon) ja iseloomuliku iooni (iseloomulike ioonide) kalibreerimisstandardist: ± 15 %.

3.4.   Nõuded GC-ECD meetoditele

Piirnormi ületavaid tulemusi tuleb kinnitada kahe GC-kolonniga, millel on eri polaarsusega statsionaarne faas.

4.   Meetodi tulemuslikkuse tõendamine

Meetodi tulemuslikkus valideeritakse piirnormile vastava sisalduse vahemikus (0,5- kuni 2-kordsele piirnormile vastava sisaldusega); tõendatakse, et korduvanalüüsi variatsioonikordaja on vastuvõetav (vt vahetäpsuse nõuded, punkt 9).

5.   Määramispiir

Mittedioksiinitaoliste PCBde määramispiiride summa (14) ei tohi ületada ühte kolmandikku piirnormi väärtusest (15).

6.   Kvaliteedikontroll

Korrapärane tühiproovide, rikastatud proovide ja kvaliteedikontrolli proovide analüüsimine, osalemine asjaomaste maatriksitega tehtavates laboritevahelistes uuringutes.

7.   Saagiste kontroll

7.1.   Kasutatakse sobivaid sisestandardeid, mille füüsikalis-keemilised omadused on võrreldavad uuritavate analüütide omadega.

7.2.   Sisestandardite lisamine:

lisamine toodetele (enne ekstraheerimist ja puhastamist).

7.3.   Nõuded meetoditele, mille puhul kasutatakse kõiki kuut isotoopmärgistatud mittedioksiinitaolise PCB analoogi:

| a) | tulemustesse viiakse sisse sisestandardite saagiseid arvestav parand; |
| --- | --- |

a)

tulemustesse viiakse sisse sisestandardite saagiseid arvestav parand;

| b) | isotoopmärgistatud sisestandardi saagis peab olema 60–120 %; |
| --- | --- |

b)

isotoopmärgistatud sisestandardi saagis peab olema 60–120 %;

| c) | individuaalsetel analoogidel, mille osatähtsus mittedioksiinitaoliste PCBde summas on alla 10 %, võivad olla väiksemad või suuremad saagised. |
| --- | --- |

c)

individuaalsetel analoogidel, mille osatähtsus mittedioksiinitaoliste PCBde summas on alla 10 %, võivad olla väiksemad või suuremad saagised.

7.4.   Nõuded meetoditele, mille puhul ei kasutata kõiki kuut isotoopmärgistatud sisestandardit või kasutatakse muid sisestandardeid:

| a) | kontrollitakse iga proovi sisestandardi(te) saagist; |
| --- | --- |

a)

kontrollitakse iga proovi sisestandardi(te) saagist;

| b) | sisestandardi(te) saagis peab olema 60–120 %; |
| --- | --- |

b)

sisestandardi(te) saagis peab olema 60–120 %;

| c) | tulemustesse viiakse sisse sisestandardite saagiseid arvestav parand. |
| --- | --- |

c)

tulemustesse viiakse sisse sisestandardite saagiseid arvestav parand.

7.5.   Märgistamata analoogide saagiseid kontrollitakse rikastatud proovide või kvaliteedikontrolli proovidega, milles uuritava aine kontsentratsioon on piirnormi lähedane. Selliste analoogide aktsepteeritavad saagised on 60–120 %.

8.   Nõuded laboritele

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 882/2004 peavad laborid olema ISO juhendi 58 kohaselt tegutseva tunnustatud asutuse poolt akrediteeritud, millega tagatakse, et laborid kohaldavad analüüsimisel kvaliteeditagamissüsteemi. Laborid tuleb akrediteerida standardi EN ISO/IEC 17025 kohaselt. Peale selle järgitakse vajaduse korral põhimõtteid, mida on kirjeldatud tehnilistes suunistes, milles käsitletakse mõõtemääramatuse ja määramispiiride hinnangulise väärtuse määramist PCBde analüüsimisel (16).

9.   Tulemuslikkuse näitajad: piirnormile vastava mittedioksiinitaoliste PCBde summaarse sisalduse suhtes kohaldatavad kriteeriumid

| | Isotooplahjendusega massispektromeetria (17) | Muud meetodid |
| --- | --- | --- |
| Tõesus | – 20 kuni + 20 % | – 30 kuni + 30 % |
| Vahetäpsus (RSD %) | ≤ 15 % | ≤ 20 % |
| Ülemise ja alumise tõkke erinevus | ≤ 20 % | ≤ 20 % |

Isotooplahjendusega massispektromeetria (17)

Muud meetodid

Tõesus

– 20 kuni + 20 %

– 30 kuni + 30 %

Vahetäpsus (RSD %)

≤ 15 %

≤ 20 %

Ülemise ja alumise tõkke erinevus

≤ 20 %

≤ 20 %

10.   Tulemuste esitamine

10.1.   Selleks et katseprotokoll sisaldaks võimalikult palju andmeid ja võimaldaks tulemuste tõlgendamist konkreetsetest nõuetest lähtuvalt, peavad analüüsitulemused hõlmama iga üksiku mittedioksiinitaolise PCB sisaldust ja nende PCB analoogide summaarset sisaldust ning olema esitatud alumise ja ülemise tõkke ning vaheväärtusena.

10.2.   Protokollis esitatakse PCBde ekstraheerimiseks kasutatud meetod.

10.3.   Üksikute sisestandardite saagised tuleb esitada juhul, kui need jäävad väljapoole punktis 7 nimetatud vahemikku, kui on ületatud piirnorm või muudel juhtudel, kui nõutakse teatamist.

10.4.   Kuna proovi nõuetekohasuse hindamisel tuleb arvestada mõõtmise laiendmääramatust, esitatakse ka see näitaja. Analüüsitulemused tuleb seega esitada kujul x +/– U, kus x on analüüsitulemus ja U on mõõtmise laiendmääramatus, kusjuures arvutamisel kasutatakse kattetegurit 2, mis annab ligikaudu 95 % usaldusnivoo.

10.5.   Tulemused tuleb esitada samades ühikutes ja vähemalt sama tüvenumbrite arvuga, nagu on direktiiviga 2002/32/EÜ sätestatud piirnormid.“

---

(1)  PCDDde, PCDFide ja dioksiinitaoliste PCBde toksilisusfaktorite (TEF) tabel. Inimestele avalduva riski hindamisel kasutatavad WHO-TEFid põhinevad 2005. aasta juunis Genfis peetud Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelise kemikaaliohutuse programmi (IPCS) ekspertkohtumise järeldustel (Martin van den Berg et al., „The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds“, Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).

1

et al

| Analoog | TEFi väärtus | Analoog | TEFi väärtus |
| --- | --- | --- | --- |
| Dibenso-p-dioksiinid (PCDDd) ja dibenso-p-furaanid (PCDFid) | | Dioksiinitaolised PCBd
  ortoasendamata PCBd + orto-monoasendatud PCBd |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 | | |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 | Ortoasendamata PCBd | |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 77 | 0,0001 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 81 | 0,0003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 | PCB 126 | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 | PCB 169 | 0,03 |
| OCDD | 0,0003 | Orto-monoasendatud PCBd | |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 | PCB 105 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,03 | PCB 114 | 0,00003 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,3 | PCB 118 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 123 | 0,00003 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 156 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 | PCB 157 | 0,00003 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 167 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 | PCB 189 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 | | |
| OCDF | 0,0003 | | |

Analoog

TEFi väärtus

Analoog

TEFi väärtus

Dibenso-p-dioksiinid (PCDDd) ja dibenso-p-furaanid (PCDFid)

p

p

Dioksiinitaolised PCBd

ortoasendamata PCBd + orto-monoasendatud PCBd

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

Ortoasendamata PCBd

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

PCB 77

0,0001

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

PCB 81

0,0003

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

PCB 126

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

PCB 169

0,03

OCDD

0,0003

Orto-monoasendatud PCBd

2,3,7,8-TCDF

0,1

PCB 105

0,00003

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

PCB 114

0,00003

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

PCB 118

0,00003

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

PCB 123

0,00003

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 156

0,00003

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

PCB 157

0,00003

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 167

0,00003

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

PCB 189

0,00003

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0003

Kasutatud lühendid: T = tetra; Pe = penta; Hx = heksa; Hp = hepta; O = okta; CDD = klorodibensodioksiin; CDF = klorodibensofuraan; CB = klorobifenüül.

(2)  Komisjoni 14. augusti 2002. aasta otsus 2002/657/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 96/23/EÜ analüüsimeetodite tulemuslikkuse ja tulemuste tõlgendamise osas (EÜT L 221, 17.8.2002, lk 8).

2

(3)  Vajaduse korral järgitakse dokumendis „Guidance Document on Measurement Uncertainty for Laboratories performing PCDD/F and PCB Analysis using Isotope Dilution Mass Spectrometry“ (Juhend mõõtemääramatuse kohta laboritele, kus tehakse PCDDde/PCDFide ja PCBde analüüse isotooplahjendusega massispektromeetria abil) (http://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed_en) kirjeldatud põhimõtteid.

3

(4)  Ülemise tõkke põhimõtte kohaselt vastab iga kvantitatiivselt määramata analoogi panus määramispiiri väärtusele. Alumise tõkke põhimõtte kohaselt vastab iga kvantitatiivselt määramata analoogi panus nullile. Vaheväärtuse põhimõtte kohaselt vastab iga kvantitatiivselt määramata analoogi panus poolele määramispiiri väärtusest.

4

(5)  Kordusanalüüs – huvipakkuvate analüütide eraldi analüüs sama homogeniseeritud proovi teise alikvoodi põhjal. Üldiselt kohaldatakse kordusanalüüsi suhtes II lisa C peatüki punktis 3 sätestatud nõudeid. Meetodite puhul, milles kasutatakse asjaomaste analüütide jaoks 13C-märgistatud sisestandardit, on kordusanalüüs vajalik ainult siis, kui esimese määramise tulemus ei vasta nõuetele. Kordusanalüüs on vajalik, et välistada sisemise ristsaastumise või proovide juhusliku segiajamise võimalus. Kui analüüs tehakse seoses saastamisjuhtumiga, võib kinnitava kordusanalüüsi jätta tegemata, kui analüüsiks valitud proovid on jälgitavuse alusel seostatavad asjaomase saastamisjuhtumiga ning tuvastatud saasteainete sisaldus ületab oluliselt piirnormi.

5

13

(6)  Ülemise tõkke põhimõtte kohaselt vastab toksilisusekvivalendi (TEQ) arvutamisel iga kvantitatiivselt määramata analoogi panus määramispiiri väärtusele. Alumise tõkke põhimõtte kohaselt vastab TEQ arvutamisel iga kvantitatiivselt määramata analoogi panus nullile. Vaheväärtuse põhimõtte kohaselt vastab TEQ arvutamisel iga kvantitatiivselt määramata analoogi panus poolele määramispiiri väärtusest.

6

(7)  Üldiselt kohaldatakse kordusanalüüsi suhtes II lisa C peatüki punktis 2 sätestatud nõudeid. Kinnitavate meetodite puhul, milles kasutatakse asjaomaste analüütide jaoks 13C-märgistatud sisestandardit, on kordusanalüüs vajalik ainult siis, kui esimese määramise tulemus ei vasta nõuetele. Kordusanalüüs on vajalik, et välistada sisemise ristsaastumise või proovide juhusliku segiajamise võimalus. Kui analüüs tehakse seoses saastamisjuhtumiga, võib kinnitava kordusanalüüsi jätta tegemata, kui analüüsiks valitud proovid on jälgitavuse alusel seostatavad asjaomase saastamisjuhtumiga ning tuvastatud saasteainete sisaldus ületab oluliselt piirnormi.

7

13

(8)  Häiretaseme kontrollimise kordusanalüüsi suhtes kehtivad samad selgitused ja nõuded, mis on esitatud eespool joonealuses märkuses 2 piirnormide kohta.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 183/2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded (ELT L 35, 8.2.2005, lk 1).

9

(10)  Bioanalüütilised meetodid ei ole spetsiifilised toksilisusfaktori (TEF) süsteemi analoogide suhtes. Prooviekstrakt võib sisaldada muid sarnase struktuuriga AhR-aktiivseid ühendeid, mis mõjutavad üldist tulemust. Seega ei saa bioanalüütilist tulemust pidada TEQ taseme hinnanguks, pigem viitab see proovi TEQ võimalikule tasemele.

10

(11)  
  „Guidance Document on Measurement Uncertainty for Laboratories performing PCDD/F and PCB Analysis using Isotope Dilution Mass Spectrometry“ (Juhend mõõtemääramatuse kohta laboritele, kus tehakse PCDDde/PCDFide ja PCBde analüüse isotooplahjendusega massispektromeetria abil) (http://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed_en), „Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food“ (Juhend avastamispiiri ja määramispiiri hinnangulise väärtuse määramiseks söödas ja toidus esinevate saasteainete mõõtmisel) (http://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed_en).

11

(*1)  Piirnormide puhul.

*1

(12)  Kehtivad nõuded põhinevad TEFidel, mis on avaldatud artiklis: M. van den Berg et al., Toxicol Sci 93 (2), 223–241 (2006).

12

et al

(13)  Sageli koos elueeruvad analoogid on nt PCB 28/31, PCB 52/69 ja PCB 138/163/164. GC-MSi puhul tuleb arvestada ka suuremal määral klooritud analoogide fragmentide võimalikku segavat mõju.

13

(14)  Vajaduse korral järgitakse dokumendis „Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food“ (Juhend avastamispiiri ja määramispiiri hinnangulise väärtuse määramiseks söödas ja toidus esinevate saasteainete mõõtmisel) (http://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed_en) kirjeldatud põhimõtteid.

14

(15)  On väga soovitatav, et reaktiiviga tühiproovi tulemus oleks väike võrreldes proovis leiduva saasteaine sisaldusega. Labor on kohustatud kontrollima tühiproovi tulemuste varieeruvust, eriti siis, kui tühiproovi tulemus tuleb lahutada.

15

(16)  Kehtivad nõuded põhinevad TEFidel, mis on avaldatud artiklis: M. van den Berg et al., Toxicol Sci 93 (2), 223–241 (2006).

16

et al

(17)  Nõutav on kõigi kuue 13C-ga märgistatud analoogi kasutamine sisestandardina.

17

13

---

| 4.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/772,

3. mai 2017,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 908/2014 selliste meetmete loetelu osas, mille puhul avaldatakse teatav teave toetusesaajate kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artiklit 114,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 111 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid avaldama teabe Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist toetuse saajate kohta, muu hulgas iga kõnealustest fondidest rahastatud meetme puhul saadud toetussumma ning iga meetme liigi ja kirjelduse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 111 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid avaldama teabe Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist toetuse saajate kohta, muu hulgas iga kõnealustest fondidest rahastatud meetme puhul saadud toetussumma ning iga meetme liigi ja kirjelduse.

| (2) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 (2) artikliga 57 on ette nähtud täiendavad üksikasjad, mis tuleb avaldada seoses kõnealuste meetmetega, ning selles osutatakse kõnealuse määruse XIII lisale, mis sisaldab loetelu asjaomastest meetmetest. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 (2) artikliga 57 on ette nähtud täiendavad üksikasjad, mis tuleb avaldada seoses kõnealuste meetmetega, ning selles osutatakse kõnealuse määruse XIII lisale, mis sisaldab loetelu asjaomastest meetmetest.

| (3) | ELi päritolu põllumajandustoodetele ja toidule Venemaa poolt kehtestatud impordikeelu ning piima ja piimatoodete ülemaailmse nõudluse aeglasema kasvu tõttu, seda eelkõige põhjusel, et vähenenud on eksport Hiinasse, on komisjon võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (3) artikli 219 lõike 1 kohaselt vajalikud meetmed, et reageerida turuolukorrale loomakasvatussektorites. Kõnealused meetmed on sätestatud komisjoni delegeeritud määrustes (EL) 2015/1853, (4) (EL) 2016/1612 (5) ja (EL) 2016/1613 (6). Eespool nimetatud meetmeid võetakse põllumajandusturgusid toetavate meetmetena kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 1 punktiga a ning kohaldatakse 2016. ja 2017. eelarveaasta suhtes, kuid need ei ole hõlmatud rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 XIII lisas esitatud loeteluga. Seepärast on asjakohane need meetmed lisada kõnealusesse lisasse. |
| --- | --- |

(3)

ELi päritolu põllumajandustoodetele ja toidule Venemaa poolt kehtestatud impordikeelu ning piima ja piimatoodete ülemaailmse nõudluse aeglasema kasvu tõttu, seda eelkõige põhjusel, et vähenenud on eksport Hiinasse, on komisjon võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (3) artikli 219 lõike 1 kohaselt vajalikud meetmed, et reageerida turuolukorrale loomakasvatussektorites. Kõnealused meetmed on sätestatud komisjoni delegeeritud määrustes (EL) 2015/1853, (4) (EL) 2016/1612 (5) ja (EL) 2016/1613 (6). Eespool nimetatud meetmeid võetakse põllumajandusturgusid toetavate meetmetena kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 1 punktiga a ning kohaldatakse 2016. ja 2017. eelarveaasta suhtes, kuid need ei ole hõlmatud rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 XIII lisas esitatud loeteluga. Seepärast on asjakohane need meetmed lisada kõnealusesse lisasse.

| (4) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 908/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 908/2014 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 XIII lisasse lisatakse punkt 10:

| „10. | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 219 lõike 1 kohaselt loomakasvatussektoris kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 1 punktiga a põllumajandusturgusid toetavate meetmetena võetavad meetmed.“ |
| --- | --- |

„10.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

1

(2)  Komisjoni 6. augusti 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 908/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollieeskirjadega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT L 255, 28.8.2014, lk 59).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

3

(4)  Komisjoni 15. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1853, millega antakse loomakasvatussektori põllumajandusettevõtjatele ajutist erakorralist toetust (ELT L 271, 16.10.2015, lk 25).

4

(5)  Komisjoni 8. septembri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1612, millega antakse toetust piimatootmise vähendamiseks (ELT L 242, 9.9.2016, lk 4).

5

(6)  Komisjoni 8. septembri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1613, millega nähakse ette erakorraline kohandamistoetus piimatootjatele ja muude loomakasvatussektorite põllumajandustootjatele (ELT L 242, 9.9.2016, lk 10).

6

---

| 4.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/773,

3. mai 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 288,4 |
| MA | 90,1 |
| TR | 118,3 |
| ZZ | 165,6 |
| 0707 00 05 | MA | 79,4 |
| TR | 142,5 |
| ZZ | 111,0 |
| 0709 93 10 | TR | 138,1 |
| ZZ | 138,1 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 54,3 |
| IL | 80,7 |
| MA | 57,7 |
| TR | 65,5 |
| ZA | 43,6 |
| ZZ | 60,4 |
| 0805 50 10 | TR | 54,0 |
| ZZ | 54,0 |
| 0808 10 80 | AR | 92,9 |
| BR | 119,5 |
| CL | 122,6 |
| NZ | 140,7 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 112,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

288,4

MA

90,1

TR

118,3

ZZ

165,6

0707 00 05

MA

79,4

TR

142,5

ZZ

111,0

0709 93 10

TR

138,1

ZZ

138,1

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

54,3

IL

80,7

MA

57,7

TR

65,5

ZA

43,6

ZZ

60,4

0805 50 10

TR

54,0

ZZ

54,0

0808 10 80

AR

92,9

BR

119,5

CL

122,6

NZ

140,7

ZA

84,4

ZZ

112,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

DIREKTIIVID

| 4.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/47 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/47

---

KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2017/774,

3. mai 2017,

millega muudetakse mänguasjade ohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet seoses mänguasjades kasutatava fenooli piirnormide vastuvõtmisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada laste tõhus kaitse mänguasjades esinevatest keemilistest ainetest tuleneva ohu eest, on direktiiviga 2009/48/EÜ kehtestatud teatavad nõuded seoses keemiliste ainetega, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) alusel liigitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete hulka, samuti seoses allergeensete lõhnaainete ja teatavate elementidega. Peale selle antakse direktiiviga 2009/48/EÜ komisjonile õigus võtta vastu selliste kemikaalide piirnormid, mida kasutatakse alla 36 kuu vanustele lastele ette nähtud mänguasjades ja muudes suhu panemiseks mõeldud mänguasjades, et tagada piisav kaitse mänguasjade puhul, millega kokkupuute määr on suur. Sellised piirnormid võetakse vastu nende lisamisega direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liitesse. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada laste tõhus kaitse mänguasjades esinevatest keemilistest ainetest tuleneva ohu eest, on direktiiviga 2009/48/EÜ kehtestatud teatavad nõuded seoses keemiliste ainetega, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) alusel liigitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete hulka, samuti seoses allergeensete lõhnaainete ja teatavate elementidega. Peale selle antakse direktiiviga 2009/48/EÜ komisjonile õigus võtta vastu selliste kemikaalide piirnormid, mida kasutatakse alla 36 kuu vanustele lastele ette nähtud mänguasjades ja muudes suhu panemiseks mõeldud mänguasjades, et tagada piisav kaitse mänguasjade puhul, millega kokkupuute määr on suur. Sellised piirnormid võetakse vastu nende lisamisega direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liitesse.

| (2) | Mitme kemikaali puhul on praegu kohaldatavad piirnormid olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt liiga suured või puuduvad. Seega tuleks vastu võtta kõnealuste kemikaalide piirnormid, võttes arvesse toidu pakendamisnõudeid ning mänguasjade ja toiduga kokkupuutuvate materjalide vahelisi erinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Mitme kemikaali puhul on praegu kohaldatavad piirnormid olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt liiga suured või puuduvad. Seega tuleks vastu võtta kõnealuste kemikaalide piirnormid, võttes arvesse toidu pakendamisnõudeid ning mänguasjade ja toiduga kokkupuutuvate materjalide vahelisi erinevusi.

| (3) | Euroopa Komisjon moodustas mänguasjade ohutuse eksperdirühma, et anda komisjonile nõu mänguasjade ohutust käsitlevate seadusandlike ettepanekute ja poliitikaalgatuste ettevalmistamisel. Eksperdirühma kemikaalide allrühma ülesanne on anda sellist nõu keemiliste ainete asjus, mida võidakse kasutada mänguasjades. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Komisjon moodustas mänguasjade ohutuse eksperdirühma, et anda komisjonile nõu mänguasjade ohutust käsitlevate seadusandlike ettepanekute ja poliitikaalgatuste ettevalmistamisel. Eksperdirühma kemikaalide allrühma ülesanne on anda sellist nõu keemiliste ainete asjus, mida võidakse kasutada mänguasjades.

| (4) | Fenooli (CASi number 108–95-2) kasutatakse monomeerina fenoolvaikude saamiseks mänguasjade jaoks ette nähtud vaiksideainega puidu (3) tootmisel. Polümeerides sisalduvate fenoolipõhiste antioksüdantide lagunemine võib samuti põhjustada fenooli esinemist mänguasjades (4). Fenooli on leitud mängukonsoolidest (5) eralduvate ainete hulgas, ühes kuuest lastele ette nähtud testitud telgist ja tunnelist (6) ning pakkekiles, (7) samuti on analüüsitud selle sisaldust vannimänguasjades ja muudes täispuhutavates mänguasjades (8) ning on jõutud järeldusele, et seda esineb polüvinüülkloriidis (9). Peale selle võidakse fenooli kasutada säilitusainena veepõhistes vedelates mänguasjades, näiteks mullide puhumiseks ette nähtud toodetes või veepõhistes vedeltintides (nt viltpliiatsites) (10). |
| --- | --- |

(4)

Fenooli (CASi number 108–95-2) kasutatakse monomeerina fenoolvaikude saamiseks mänguasjade jaoks ette nähtud vaiksideainega puidu (3) tootmisel. Polümeerides sisalduvate fenoolipõhiste antioksüdantide lagunemine võib samuti põhjustada fenooli esinemist mänguasjades (4). Fenooli on leitud mängukonsoolidest (5) eralduvate ainete hulgas, ühes kuuest lastele ette nähtud testitud telgist ja tunnelist (6) ning pakkekiles, (7) samuti on analüüsitud selle sisaldust vannimänguasjades ja muudes täispuhutavates mänguasjades (8) ning on jõutud järeldusele, et seda esineb polüvinüülkloriidis (9). Peale selle võidakse fenooli kasutada säilitusainena veepõhistes vedelates mänguasjades, näiteks mullide puhumiseks ette nähtud toodetes või veepõhistes vedeltintides (nt viltpliiatsites) (10).

| (5) | Kemikaalide alarühm võttis fenooli käsitleva arutelu aluseks Euroopa standardid EN 71–9:2005+A1:2007, EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005. Nendes standardites osutatakse fenooli esinemisele mänguasjamaterjalides (EN 71–9:2005+A1:2007) ning nähakse ette konkreetsed meetodid proovi ettevalmistamiseks (EN 71–10:2005) ja mõõtmiste tegemiseks (EN 71–11:2005). Standardis EN 71–11:2005 korratakse ja kirjeldatakse ka standardis EN 71–9:2005+A1:2007 sätestatud fenooli piirnorme mänguasjamaterjalides, nimelt 15 mg/l (migratsiooni piirnorm) monomeerse fenooli puhul ja 10 mg/kg (sisalduse piirnorm) vedelates mänguasjamaterjalides säilitusainena kasutatava fenooli puhul. |
| --- | --- |

(5)

Kemikaalide alarühm võttis fenooli käsitleva arutelu aluseks Euroopa standardid EN 71–9:2005+A1:2007, EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005. Nendes standardites osutatakse fenooli esinemisele mänguasjamaterjalides (EN 71–9:2005+A1:2007) ning nähakse ette konkreetsed meetodid proovi ettevalmistamiseks (EN 71–10:2005) ja mõõtmiste tegemiseks (EN 71–11:2005). Standardis EN 71–11:2005 korratakse ja kirjeldatakse ka standardis EN 71–9:2005+A1:2007 sätestatud fenooli piirnorme mänguasjamaterjalides, nimelt 15 mg/l (migratsiooni piirnorm) monomeerse fenooli puhul ja 10 mg/kg (sisalduse piirnorm) vedelates mänguasjamaterjalides säilitusainena kasutatava fenooli puhul.

| (6) | Kemikaalide alarühm võttis arvesse ka tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee soovitust, mille kohaselt tuleks kehtiva Euroopa standardiga sätestatud fenooli migratsiooni piirnormi 15 mg/l vähendada vähemalt kaks korda, et saavutada piisavalt suureks peetav kokkupuutemarginaal 100 (11). |
| --- | --- |

(6)

Kemikaalide alarühm võttis arvesse ka tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee soovitust, mille kohaselt tuleks kehtiva Euroopa standardiga sätestatud fenooli migratsiooni piirnormi 15 mg/l vähendada vähemalt kaks korda, et saavutada piisavalt suureks peetav kokkupuutemarginaal 100 (11).

| (7) | Lisaks võttis kemikaalide alarühm arvesse Euroopa Toiduohutusameti toiduga kokkupuutuvate materjalide, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjoni arvamust, milles vähendati fenooli lubatavat päevadoosi tasemelt 1,5 mg/kg kehamassi kohta päevas tasemele 0,5 mg/kg kehamassi kohta päevas (12). |
| --- | --- |

(7)

Lisaks võttis kemikaalide alarühm arvesse Euroopa Toiduohutusameti toiduga kokkupuutuvate materjalide, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjoni arvamust, milles vähendati fenooli lubatavat päevadoosi tasemelt 1,5 mg/kg kehamassi kohta päevas tasemele 0,5 mg/kg kehamassi kohta päevas (12).

| (8) | Fenool on määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel liigitatud 2. kategooria mutageenseks aineks. Vastavalt direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punktile 5 võivad 2. kategooria mutageensed ained, sealhulgas fenool, esineda mänguasjades kontsentratsioonis, mis ei ole suurem kui asjaomast ainet sisaldavate segude liigitamiseks kehtestatud vastav kontsentratsioon, nimelt 1 %, mis on võrdne sisaldusega 10 000 mg/kg (sisalduse piirnorm). Direktiivis 2009/48/EÜ ei ole praegu sätestatud fenooli migratsiooni piirnormi. |
| --- | --- |

(8)

Fenool on määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel liigitatud 2. kategooria mutageenseks aineks. Vastavalt direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punktile 5 võivad 2. kategooria mutageensed ained, sealhulgas fenool, esineda mänguasjades kontsentratsioonis, mis ei ole suurem kui asjaomast ainet sisaldavate segude liigitamiseks kehtestatud vastav kontsentratsioon, nimelt 1 %, mis on võrdne sisaldusega 10 000 mg/kg (sisalduse piirnorm). Direktiivis 2009/48/EÜ ei ole praegu sätestatud fenooli migratsiooni piirnormi.

| (9) | Eespool esitatut arvesse võttes soovitas kemikaalide alarühm oma 26. märtsi 2014. aasta ja 18. veebruari 2015. aasta koosolekutel kehtestada mänguasjades polümeersetes materjalides esineva fenooli maksimumsisalduseks 5 mg/l (migratsiooni piirnorm) ja säilitusainena kasutatava fenooli maksimumsisalduseks 10 mg/kg (sisalduse piirnorm), kusjuures 10 mg/kg (sisalduse piirnormi) tähendab de facto kasutamiskeeldu. Analüüsid tuleks teha kooskõlas Euroopa standarditega EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005. |
| --- | --- |

(9)

Eespool esitatut arvesse võttes soovitas kemikaalide alarühm oma 26. märtsi 2014. aasta ja 18. veebruari 2015. aasta koosolekutel kehtestada mänguasjades polümeersetes materjalides esineva fenooli maksimumsisalduseks 5 mg/l (migratsiooni piirnorm) ja säilitusainena kasutatava fenooli maksimumsisalduseks 10 mg/kg (sisalduse piirnorm), kusjuures 10 mg/kg (sisalduse piirnormi) tähendab de facto kasutamiskeeldu. Analüüsid tuleks teha kooskõlas Euroopa standarditega EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005.

| (10) | Ehkki on kehtestatud monomeerse fenooli üldine migratsiooni piirnorm, mida kohaldatakse teatavate toiduga kokkupuutuvate materjalide puhul, erinevad selle migratsiooni piirnormi kindlaksmääramise aluseks olevad põhieeldused mänguasjades esineva monomeerse fenooli migratsiooni piirnormi kehtestamise aluseks olevatest põhieeldustest. Fenooli kasutamine säilitusainena ei ole toiduga kokkupuutuvate materjalide puhul reguleeritud. |
| --- | --- |

(10)

Ehkki on kehtestatud monomeerse fenooli üldine migratsiooni piirnorm, mida kohaldatakse teatavate toiduga kokkupuutuvate materjalide puhul, erinevad selle migratsiooni piirnormi kindlaksmääramise aluseks olevad põhieeldused mänguasjades esineva monomeerse fenooli migratsiooni piirnormi kehtestamise aluseks olevatest põhieeldustest. Fenooli kasutamine säilitusainena ei ole toiduga kokkupuutuvate materjalide puhul reguleeritud.

| (11) | Eespool esitatut arvesse võttes tuleks direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet muuta ning lisada sellesse mänguasjades kasutatava fenooli migratsiooni piirnorm ja sisalduse piirnorm. |
| --- | --- |

(11)

Eespool esitatut arvesse võttes tuleks direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet muuta ning lisada sellesse mänguasjades kasutatava fenooli migratsiooni piirnorm ja sisalduse piirnorm.

| (12) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/48/EÜ artikliga 47 asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/48/EÜ artikliga 47 asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liitesse lisatakse järgmine kanne:

| Aine | CASi nr | Piirnorm |
| --- | --- | --- |
| „Fenool | 108–95-2 | 5 mg/l (migratsiooni piirnorm) polümeersetes materjalides vastavalt standardites EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005 sätestatud meetoditele.
  10 mg/kg (sisalduse piirnorm) säilitusainena vastavalt standardites EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005 sätestatud meetoditele“ |

Aine

CASi nr

Piirnorm

„Fenool

108–95-2

5 mg/l (migratsiooni piirnorm) polümeersetes materjalides vastavalt standardites EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005 sätestatud meetoditele.

10 mg/kg (sisalduse piirnorm) säilitusainena vastavalt standardites EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005 sätestatud meetoditele“

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ja avaldavad need hiljemalt 4. novembriks 2018. Nad edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme alates 4. novembrist 2018.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, sisaldavad need viidet käesolevale direktiivile või lisatakse neile selline viide nende ametlikul avaldamisel. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. mai 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

2

(3)  E. Edmonds (2013). „Occurrence of Phenol and Formaldehyde in Toys“ (fenooli ja formaldehüüdi esinemine mänguasjades). Euroopa mänguasjatootjate ühenduse Toy Industries of Europe tellitud aruanne, lk 4.

3

(4)  Vt joonealune märkus 3, 5 ja 8.

4

(5)  Taani keskkonnakaitseamet (2003). Survey of chemical substances in consumer products („Uuring keemiliste ainete esinemise kohta tarbekaupades“). Uuring nr 32–2003. Emission and evaluation of chemical substances from selected electrical and electronic products („Keemiliste ainete eraldumine valitud elektriseadmetest ja elektroonikatoodetest ning nende ainete hindamine“), lk 47. http://eng.mst.dk/media/mst/69115/32.pdf

5

(6)  Taani keskkonnakaitseamet (2004). Mapping of Chemical Substances in Consumer Products („Tarbekaupades esinevate keemiliste ainete kaardistamine“) nr 46, 2004. Release of chemical substances from tents and tunnels for children („Keemiliste ainete eraldumine lastele ette nähtud telkidest ja tunnelitest“). http://eng.mst.dk/media/mst/69127/46.pdf

6

(7)  Bundesinstitut für Risikobewertung (2009). Limit values for phenol in food-contact articles and toys are to be updated („Toiduga kokkupuutuvates toodetes ja mänguasjades esineva fenooli piirnorme tuleb ajakohastada“). Arvamus nr 038/2009, 18. august 2009. http://www.bfr.bund.de/cm/349/limit_values_for_phenol_in_food_contact_articles_and_toys_are_to_be_updated.pdf

7

(8)  Voedsel en Waren Autoriteit (2004). Market Surveillances on Toy Safety („Mänguasjade ohutuse turujärelevalve“). Aruanne nr ND04o063/01. https://www.nvwa.nl/binaries/nvwa/documenten/communicatie/inspectieresultaten/consument/2016m/market-surveillances-on-toy-safety/ND04o063-01_speelgoed.pdf

8

(9)  Suortti T (1990). Determination of phenol in poly(vinyl chloride) („Fenooli määramine polü(vinüülkloriidis)“). Journal of Chromatography, 16. mai 1990; 507:417–20. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/2380304

9

(10)  CEN/TC 52 (2002). Final report of the work of CEN/TC 52/WG 9 – Risk assessment („Riskihindamine“). Leping BC/CEN/97/29.1.1. August 2002 , lk 85.

10

(11)  Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamus dokumendi „CEN's response to the opinion of the CSTEE on the assessment of CEN report on the risk assessment of organic chemicals in toys“ („Euroopa Standardikomitee vastus toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee arvamusele mänguasjades sisalduvate orgaaniliste kemikaalide riskihindamist käsitleva Euroopa Standardikomitee aruande hindamise kohta“) kohta, vastu võetud 29. mail 2007, lk 8–9.

11

(12)  Euroopa Toiduohutusamet (EFSA), Scientific Opinion on the toxicological evaluation of phenol, EFSA Journal 2013; 11(4):3189 [44 lk]. http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3189.htm

12

EFSA Journa

---

OTSUSED

| 4.5.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/50

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/775,

25. aprill 2017,

millega nimetatakse ametisse Soome Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Soome valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Seoses Katri KULMUNI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Katri KULMUNI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 järgmine isik:

| — | Merja LAHTINEN, Jämsän kaupunginvaltuuston jäsen. |
| --- | --- |

—

Merja LAHTINEN, Jämsän kaupunginvaltuuston jäsen.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. aprill 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

I. BORG

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

---