# Euroopa Liidu L 186/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 186 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik19. juuli 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 186

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik19. juuli 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1343, 18. juuli 2017, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1344, 18. juuli 2017, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1345, 18. juuli 2017, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2017. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra | 6 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/1346, 17. juuli 2017, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul nõuetele vastavuse asjas ACCC/C/2008/32 | 15 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1343, 18. juuli 2017, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1344, 18. juuli 2017, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1345, 18. juuli 2017, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2017. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra

6

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/1346, 17. juuli 2017, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul nõuetele vastavuse asjas ACCC/C/2008/32

15

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 8. juuni 2017. aasta rakendusotsuse (ÜVJP) 2017/975 (millega rakendatakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus ( ELT L 146, 9.6.2017 ) | 17 |

Parandused

*

Nõukogu 8. juuni 2017. aasta rakendusotsuse (ÜVJP) 2017/975 (millega rakendatakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus ( ELT L 146, 9.6.2017 )

( ELT L 146, 9.6.2017 )

17

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1343,

18. juuli 2017,

millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestati kaupade nomenklatuur (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“ või „CN“), mis on esitatud kõnealuse määruse I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestati kaupade nomenklatuur (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“ või „CN“), mis on esitatud kõnealuse määruse I lisas.

| (2) | Õiguskindluse huvides on vaja täpsustada rubriigi 1901 jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud ning toidulisanditena kasutamiseks ettenähtud kapslite, tablettide, pastillide ja pillide klassifikatsiooni. |
| --- | --- |

(2)

Õiguskindluse huvides on vaja täpsustada rubriigi 1901 jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud ning toidulisanditena kasutamiseks ettenähtud kapslite, tablettide, pastillide ja pillide klassifikatsiooni.

| (3) | Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu otsusele liidetud kohtuasjade C-410/08–C-412/08 (2) kohta, tuleb toidulisanditena kasutamiseks ettenähtud söödavad toiduvalmistised, mis koosnevad peamiselt taimsest või loomsest õlist ja vitamiinilisanditest ning on esitatud mõõdetud annustena (kapslid), klassifitseerida rubriiki 2106 („Mujal nimetamata toiduained“). |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu otsusele liidetud kohtuasjade C-410/08–C-412/08 (2) kohta, tuleb toidulisanditena kasutamiseks ettenähtud söödavad toiduvalmistised, mis koosnevad peamiselt taimsest või loomsest õlist ja vitamiinilisanditest ning on esitatud mõõdetud annustena (kapslid), klassifitseerida rubriiki 2106 („Mujal nimetamata toiduained“).

| (4) | Kõnealuses kohtuotsuses selgitas Euroopa Kohus, et asjaomaste kaupade puhul on selline esitusviis (nt ümbrises) määrava tähtsusega tegur, mis viitab sellele, et need toimivad toidulisandina, kuna see esitusviis määrab ära toiduvalmistise doosid, omastamise ja selle, kus need peavad toimet avaldama. Seega määravad asjaomaste kaupade kasutusviisi ja olemuse ära mõlemad tegurid (nii ümbris kui ka selle toidulisandisisu). |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuses kohtuotsuses selgitas Euroopa Kohus, et asjaomaste kaupade puhul on selline esitusviis (nt ümbrises) määrava tähtsusega tegur, mis viitab sellele, et need toimivad toidulisandina, kuna see esitusviis määrab ära toiduvalmistise doosid, omastamise ja selle, kus need peavad toimet avaldama. Seega määravad asjaomaste kaupade kasutusviisi ja olemuse ära mõlemad tegurid (nii ümbris kui ka selle toidulisandisisu).

| (5) | Harmoneeritud süsteemi selgitavates märkustes rubriigi 2106 kohta on märgitud, et sellesse rubriiki kuuluvad valmistised, mida sageli nimetatakse toidulisanditeks, millele on lisatud vitamiine ja mõnikord ka väga väikestes kogustes rauaühendeid ning mis on sageli esitatud pakendis koos märkega nende tervistava mõju kohta. |
| --- | --- |

(5)

Harmoneeritud süsteemi selgitavates märkustes rubriigi 2106 kohta on märgitud, et sellesse rubriiki kuuluvad valmistised, mida sageli nimetatakse toidulisanditeks, millele on lisatud vitamiine ja mõnikord ka väga väikestes kogustes rauaühendeid ning mis on sageli esitatud pakendis koos märkega nende tervistava mõju kohta.

| (6) | Rubriigi 1901 jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud toidulisandid, mis on esitatud väljamõõdetud doosidena nagu kapslid, tabletid, pastillid ja pillid, ei kuulu rubriiki 1901, sest nende spetsiifiline esitusviis viitab neile kui toidulisanditele. Toidulisandid on väga spetsiifilist liiki toiduvalmistised, mida on nimetatud üksnes harmoneeritud süsteemi selgitavates märkustes rubriigi 2106 kohta ja mis üldiselt esitatakse väljamõõdetud doosidena. Seega ei vasta rubriigi 1901 jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud toiduvalmistised, mis on ette nähtud kasutamiseks toidulisandina ja esitatakse väljamõõdetud doosidena, rubriigi 1901 kriteeriumidele ning need tuleks klassifitseerida rubriiki 2106. |
| --- | --- |

(6)

Rubriigi 1901 jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud toidulisandid, mis on esitatud väljamõõdetud doosidena nagu kapslid, tabletid, pastillid ja pillid, ei kuulu rubriiki 1901, sest nende spetsiifiline esitusviis viitab neile kui toidulisanditele. Toidulisandid on väga spetsiifilist liiki toiduvalmistised, mida on nimetatud üksnes harmoneeritud süsteemi selgitavates märkustes rubriigi 2106 kohta ja mis üldiselt esitatakse väljamõõdetud doosidena. Seega ei vasta rubriigi 1901 jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud toiduvalmistised, mis on ette nähtud kasutamiseks toidulisandina ja esitatakse väljamõõdetud doosidena, rubriigi 1901 kriteeriumidele ning need tuleks klassifitseerida rubriiki 2106.

| (7) | Õiguskindluse tagamiseks tuleks kombineeritud nomenklatuuri sätetes viidata eespool osutatud kohtupraktikale. See on osaliselt saavutatud tänu komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 698/2013 (3) gruppi 21 lisamärkuse 5 lisamisele. Kõnealuse meetmega järjepidevuse ja ühtsuse tagamiseks tuleks vastav lisamärkus lisada ka gruppi 19. |
| --- | --- |

(7)

Õiguskindluse tagamiseks tuleks kombineeritud nomenklatuuri sätetes viidata eespool osutatud kohtupraktikale. See on osaliselt saavutatud tänu komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 698/2013 (3) gruppi 21 lisamärkuse 5 lisamisele. Kõnealuse meetmega järjepidevuse ja ühtsuse tagamiseks tuleks vastav lisamärkus lisada ka gruppi 19.

| (8) | Seepärast tuleks kombineeritud nomenklatuuri teise osa gruppi 19 lisada uus lisamärkus, et tagada selle ühetaoline tõlgendamine kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks kombineeritud nomenklatuuri teise osa gruppi 19 lisada uus lisamärkus, et tagada selle ühetaoline tõlgendamine kogu Euroopa Liidus.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2658/87 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2658/87 vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuri teise osa gruppi 19 lisatakse lisamärkus 4:

| „4. | Rubriigi 1901 jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud toiduvalmistisi, mis on esitatud selliste väljamõõdetud doosidena nagu kapslid, tabletid, pastillid ja pillid, mis on ette nähtud kasutamiseks toidulisanditena, ei klassifitseerita rubriiki 1901. Toidulisandi põhiomadus ei tulene üksnes selle koostisosadest, vaid ka selle erilisest esitusviisist, mis viitab sellele, et toode toimib toidulisandina, kuna see määrab ära toiduvalmistise doosid, omastamise ja selle, kus need peavad toimet avaldama. Sellised toidulisandid klassifitseeritakse rubriiki 2106, kui neid ei ole mujal nimetatud.“. |
| --- | --- |

„4.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Kohtuotsus, 17.12.2009, Swiss Caps AG, C-410/08–C-412/08, ECLI:EU:C:2009:794.

2

(3)  Komisjoni 19. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 698/2013, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 198, 23.7.2013, lk 35).

3

---

| 19.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1344,

18. juuli 2017,

millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestati kaupade nomenklatuur (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“ või „CN“), mis on esitatud kõnealuse määruse I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestati kaupade nomenklatuur (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“ või „CN“), mis on esitatud kõnealuse määruse I lisas.

| (2) | Kombineeritud nomenklatuuri 17. grupi lisamärkuste 4 ja 5 ning 21. grupi lisamärkuste 3 ja 4 praeguses sõnastuses osundatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 951/2006 (2) artiklit 42, kus on sätestatud toorsuhkru ja teatavate siirupite sahharoosisisalduse arvutamise meetodid. |
| --- | --- |

(2)

Kombineeritud nomenklatuuri 17. grupi lisamärkuste 4 ja 5 ning 21. grupi lisamärkuste 3 ja 4 praeguses sõnastuses osundatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 951/2006 (2) artiklit 42, kus on sätestatud toorsuhkru ja teatavate siirupite sahharoosisisalduse arvutamise meetodid.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 42 lõiked 2, 3 ja 4 jäetakse alates 1. oktoobrist 2017 määrusest välja suhkrutootmise kvoodisüsteemi muutmise tõttu, mis tuleneb muudatustest põllumajanduspoliitikas. Seega kaotavad kehtivuse viited määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklile 42 17. grupi lisamärkustes 4 ja 5 ning 21. grupi lisamärkustes 3 ja 4. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 42 lõiked 2, 3 ja 4 jäetakse alates 1. oktoobrist 2017 määrusest välja suhkrutootmise kvoodisüsteemi muutmise tõttu, mis tuleneb muudatustest põllumajanduspoliitikas. Seega kaotavad kehtivuse viited määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklile 42 17. grupi lisamärkustes 4 ja 5 ning 21. grupi lisamärkustes 3 ja 4.

| (4) | Õiguskindluse huvides ja õigusliku lünga tekke ärahoidmiseks on vaja neid lisamärkusi muuta ning hõlmata kohaldatavad analüüsimeetodid otseselt nende märkustega. |
| --- | --- |

(4)

Õiguskindluse huvides ja õigusliku lünga tekke ärahoidmiseks on vaja neid lisamärkusi muuta ning hõlmata kohaldatavad analüüsimeetodid otseselt nende märkustega.

| (5) | Silmas pidades suhkrusisalduse kindlaksmääramiseks kasutatavate analüüsimeetodite täiustumist, tuleks 17. gruppi kuuluvate toodete suhkrusisalduse arvutamiseks praegu kasutatav analüüsimeetod, mida võivad mõjutada proovimaatriks või määramist segavad ühendid, asendada kõrgefektiivse vedelikkromatograafia (HPLC) meetodiga. |
| --- | --- |

(5)

Silmas pidades suhkrusisalduse kindlaksmääramiseks kasutatavate analüüsimeetodite täiustumist, tuleks 17. gruppi kuuluvate toodete suhkrusisalduse arvutamiseks praegu kasutatav analüüsimeetod, mida võivad mõjutada proovimaatriks või määramist segavad ühendid, asendada kõrgefektiivse vedelikkromatograafia (HPLC) meetodiga.

| (6) | HPLC-meetodit ei või siiski kohaldada mõnede 17. ja 21. gruppi kuuluvatele muudele toodetele, mille suhkrusisaldus ei põhine üksnes sahharoosil, fruktoosil, glükoosil ja maltoosil, kuna neis on ka muid suhkruid. Selliste toodete puhul tuleks sahharoosisisaldus, sealhulgas sahharoosina väljendatud muud suhkrud, määrata refraktomeetrilise meetodi abil vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 974/2014 (3) lisale. |
| --- | --- |

(6)

HPLC-meetodit ei või siiski kohaldada mõnede 17. ja 21. gruppi kuuluvatele muudele toodetele, mille suhkrusisaldus ei põhine üksnes sahharoosil, fruktoosil, glükoosil ja maltoosil, kuna neis on ka muid suhkruid. Selliste toodete puhul tuleks sahharoosisisaldus, sealhulgas sahharoosina väljendatud muud suhkrud, määrata refraktomeetrilise meetodi abil vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 974/2014 (3) lisale.

| (7) | Selleks et tagada kombineeritud nomenklatuuri ühetaoline tõlgendamine teatavate toodete suhkrusisalduse kindlakstegemisel kogu liidus, tuleks muuta kombineeritud nomenklatuuri teise osa 17. grupi lisamärkusi 4 ja 5 ning 21. grupi lisamärkusi 3 ja 4. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada kombineeritud nomenklatuuri ühetaoline tõlgendamine teatavate toodete suhkrusisalduse kindlakstegemisel kogu liidus, tuleks muuta kombineeritud nomenklatuuri teise osa 17. grupi lisamärkusi 4 ja 5 ning 21. grupi lisamärkusi 3 ja 4.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2658/87 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2658/87 vastavalt muuta.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 42 lõiked 2, 3 ja 4 tunnistatakse alates 1. oktoobrist 2017 kehtetuks. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 42 lõiked 2, 3 ja 4 tunnistatakse alates 1. oktoobrist 2017 kehtetuks. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa teist osa muudetakse järgmiselt.

| a) | Grupi 17 lisamärkused 4 ja 5 asendatakse järgmisega:






  „4. | Alamrubriikidesse 1702 20 10, 1702 60 95 ja 1702 90 71 kuuluvate toodete puhul määratakse suhkrusisaldus (sahharoos, fruktoos, glükoos ja maltoos, kusjuures fruktoos ja glükoos väljendatakse sahharoosina) kõrgefektiivse vedelikkromatograafia meetodi abil (edaspidi „HPLC-meetod“) järgmise valemi abil:


  S + 0,95 × (F + G) + M


  kus | „S“ on HPLC-meetodil määratud sahharoosisisaldus; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Grupi 17 lisamärkused 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.

S + 0,95 × (F + G) + M

kus

„S“ on HPLC-meetodil määratud sahharoosisisaldus;

| | „F“ on HPLC-meetodil määratud fruktoosisisaldus; |
| --- | --- |

„F“ on HPLC-meetodil määratud fruktoosisisaldus;

| | „G“ on HPLC-meetodil määratud glükoosisisaldus; |
| --- | --- |

„G“ on HPLC-meetodil määratud glükoosisisaldus;

| | „M“ on HPLC-meetodil määratud maltoosisisaldus. |
| --- | --- |

„M“ on HPLC-meetodil määratud maltoosisisaldus.

Alamrubriikidesse 1702 60 80, 1702 90 80 ja 1702 90 95 kuuluvate toodete sahharoosisisaldus, sealhulgas sahharoosina väljendatud muude suhkrute sisaldus, tuleb määrata refraktomeetrilise meetodi abil (väljendatuna Brixi arvuga vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 974/2014
   (*1)
  lisale). Alamrubriikidesse 1702 60 80 ja 1702 90 80 kuuluvate toodete puhul tuleb tulemuste sahharoosiks teisendamisel korrutada Brixi arvud koefitsiendiga 0,95.

| 5. | Alamrubriikides 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 tähistab termin „isoglükoos“ glükoosist või tema polümeeridest saadud toodet kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 10 %.


  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvate toodete puhul tuleb sahharoosisisaldus, sealhulgas sahharoosina väljendatud muude suhkrute sisaldus, määrata refraktomeetrilise meetodi abil (väljendatuna Brixi arvuga vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 974/2014 lisale). |
| --- | --- |

5.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvate toodete puhul tuleb sahharoosisisaldus, sealhulgas sahharoosina väljendatud muude suhkrute sisaldus, määrata refraktomeetrilise meetodi abil (väljendatuna Brixi arvuga vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 974/2014 lisale).

(*1)  
  Komisjoni 11. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 974/2014, millega nähakse ette refraktomeetriline meetod lahustuva kuivjäägi määramiseks puu- ja köögiviljatoodetes nende klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 274, 16.9.2014, lk 6).“;"

| b) | 21. grupi lisamärkused 3 ja 4 asendatakse järgmisega:






  „3. | Alamrubriigis 2106 90 30 tähistab termin „isoglükoos“ glükoosist või tema polümeeridest saadud toodet kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 10 %. |
| --- | --- | --- |

b)

21. grupi lisamärkused 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.

| 4. | Alamrubriikidesse 2106 90 30 ja 2106 90 59 kuuluvate toodete puhul tuleb sahharoosisisaldus, sealhulgas sahharoosina väljendatud muude suhkrute sisaldus, määrata refraktomeetrilise meetodi abil (väljendatuna Brixi arvuga vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 974/2014
   (*2)
  lisale). |
| --- | --- |

4.

(*2)  
  Komisjoni 11. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 974/2014, millega nähakse ette refraktomeetriline meetod lahustuva kuivjäägi määramiseks puu- ja köögiviljatoodetes nende klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 274, 16.9.2014, lk 6).“
  "

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (ELT L 178, 1.7.2006, lk 24).

2

(3)  Komisjoni 11. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 974/2014, millega nähakse ette refraktomeetriline meetod lahustuva kuivjäägi määramiseks puu- ja köögiviljatoodetes nende klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 274, 16.9.2014, lk 6).

3

---

| 19.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1345,

18. juuli 2017,

millega vähendatakse teatavate kalavarude 2017. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 105 lõikeid 1, 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Püügikvoodid 2016. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:






  — | nõukogu määrus (EL) nr 1367/2014 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Püügikvoodid 2016. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:

—

nõukogu määrus (EL) nr 1367/2014 (2),

| — | nõukogu määrus (EL) 2015/2072 (3), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2015/2072 (3),

| — | nõukogu määrus (EL) 2016/72 (4) ja |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2016/72 (4) ja

| — | nõukogu määrus (EL) 2016/73 (5). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2016/73 (5).

| (2) | Püügikvoodid 2017. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:






  — | nõukogu määrus (EL) 2016/1903 (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

Püügikvoodid 2017. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:

—

nõukogu määrus (EL) 2016/1903 (6),

| — | nõukogu määrus (EL) 2016/2285 (7), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2016/2285 (7),

| — | nõukogu määrus (EL) 2016/2372 (8) ja |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2016/2372 (8) ja

| — | nõukogu määrus (EL) 2017/127 (9). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) 2017/127 (9).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale eraldatud püügikvoodid, peab komisjon tegema mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale eraldatud püügikvoodid, peab komisjon tegema mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud, et sellised mahaarvamised tuleb teha järgmisel aastal või järgnevatel aastatel, kohaldades kõnealustes lõigetes sätestatud vastavaid korrutustegureid. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud, et sellised mahaarvamised tuleb teha järgmisel aastal või järgnevatel aastatel, kohaldades kõnealustes lõigetes sätestatud vastavaid korrutustegureid.

| (5) | Teatavad liikmesriigid on ületanud neile 2016. aastaks eraldatud püügikvoodid. Seepärast on asjakohane vähendada nende 2017. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvoote kalavarude ülepüütud koguse võrra. |
| --- | --- |

(5)

Teatavad liikmesriigid on ületanud neile 2016. aastaks eraldatud püügikvoodid. Seepärast on asjakohane vähendada nende 2017. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvoote kalavarude ülepüütud koguse võrra.

| (6) | Komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2016/2226 (10) ja (EL) 2017/162 (11) vähendati teatavate riikide ja teatavate liikide 2016. aasta püügikvoote. Teatavatel liikmesriikidel oli aga mõne liigi suhtes kohaldatav mahaarvamine suurem kui neile 2016. aastaks eraldatud vastav püügikvoot, mistõttu ei olnud kõnealusel aastal võimalik mahaarvamist täies ulatuses kohaldada. Tagamaks, et ka sellistel juhtudel arvatakse kogu ülepüütud kogus vastava kalavaru püügikvoodist maha, tuleks järelejäänud koguseid arvesse võtta 2017. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvootide vähendamisel. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2016/2226 (10) ja (EL) 2017/162 (11) vähendati teatavate riikide ja teatavate liikide 2016. aasta püügikvoote. Teatavatel liikmesriikidel oli aga mõne liigi suhtes kohaldatav mahaarvamine suurem kui neile 2016. aastaks eraldatud vastav püügikvoot, mistõttu ei olnud kõnealusel aastal võimalik mahaarvamist täies ulatuses kohaldada. Tagamaks, et ka sellistel juhtudel arvatakse kogu ülepüütud kogus vastava kalavaru püügikvoodist maha, tuleks järelejäänud koguseid arvesse võtta 2017. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvootide vähendamisel.

| (7) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (12) artikli 3 lõike 3 raames taotles Belgia 16. novembri 2016. aasta kirjaga komisjonilt luba lossida hariliku kammelja ja sileda kammelja lisakoguseid IIa ja IV (T/B/2AC4-C) püügipiirkonna liidu vetes eraldatud kvoodist 10 % ulatuses. Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 105 ette nähtud mahaarvamiste kohaldamisel tuleks nimetatud korra kohaselt 2016. aastal antud täiendavaid koguseid siiski käsitada lubatud lossitavaid koguseid ületavate kogustena. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (12) artikli 3 lõike 3 raames taotles Belgia 16. novembri 2016. aasta kirjaga komisjonilt luba lossida hariliku kammelja ja sileda kammelja lisakoguseid IIa ja IV (T/B/2AC4-C) püügipiirkonna liidu vetes eraldatud kvoodist 10 % ulatuses. Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 105 ette nähtud mahaarvamiste kohaldamisel tuleks nimetatud korra kohaselt 2016. aastal antud täiendavaid koguseid siiski käsitada lubatud lossitavaid koguseid ületavate kogustena.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud mahaarvamised püügikvootidest ei tohiks piirata 2017. aasta kvootide suhtes kohaldatavaid mahaarvamisi, mida tehakse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 185/2013 (13). |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud mahaarvamised püügikvootidest ei tohiks piirata 2017. aasta kvootide suhtes kohaldatavaid mahaarvamisi, mida tehakse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 185/2013 (13).

| (9) | Kuna kvoodid on väljendatud tonnides, ei tuleks arvesse võtta koguseid alla ühe tonni, |
| --- | --- |

(9)

Kuna kvoodid on väljendatud tonnides, ei tuleks arvesse võtta koguseid alla ühe tonni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrustega (EL) 2016/1903, (EL) 2016/2285, (EL) 2016/2372 ja (EL) 2017/127 aastaks 2017 kehtestatud püügikvoote vähendatakse käesoleva määruse lisas sätestatu kohaselt.

2.   Lõike 1 kohaldamine ei piira rakendusmääruses (EL) nr 185/2013 sätestatud mahaarvamisi.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 15. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1367/2014, millega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused (ELT L 366, 20.12.2014, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 17. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2072, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2016. aastaks ning muudetakse määrust (EL) nr 1221/2014 ja määrust (EL) 2015/104 (ELT L 302, 19.11.2015, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/73, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2016. aastaks (ELT L 16, 23.1.2016, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 28. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1903, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2017. aastaks ning muudetakse määrust (EL) 2016/72 (ELT L 295, 29.10.2016, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 12. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2285, millega kehtestatakse 2017. ja 2018. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas ja muudetakse määrust (EL) 2016/72 (ELT L 344, 17.12.2016, lk 32).

7

(8)  Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2372, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2017. aastaks (ELT L 352, 23.12.2016, lk 26).

8

(9)  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 9. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2226, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2016. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra (ELT L 336, 10.12.2016, lk 28).

10

(11)  Komisjoni 31. jaanuari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/162, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2016. aasta püügikvoote muude kalavarude ülepüügi tõttu eelmistel aastatel ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/2226, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2016. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra (ELT L 27, 1.2.2017, lk 101).

11

(12)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

12

(13)  Komisjoni 5. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 185/2013, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2013. ja järgmisteks aastateks eraldatud püügikvootidest teatavate makrellikvootide ületamise tõttu 2009. aastal (ELT L 62, 6.3.2013, lk 1).

13

---

LISA

MAHAARVAMISED ÜLEPÜÜTUD KALAVARUDE PÜÜGIKVOOTIDEST

| Liikmesriik | Liigi kood | Piirkonna kood | Liigi nimi | Piirkonna nimetus | Esialgne kvoot 2016. aastal (kogus kilogrammides) | Lubatud lossitavad kogused 2016. aastal (kogu kohandatud kogus kilogrammides) (1) | Kogupüük 2016. aastal (kogus kilogrammides) | Kvoodi kasutamise ja lubatud lossitava koguse suhe | Lubatud lossitava kogusega seotud ülepüük (kogus kilogrammides) | Korrutustegur (2) | Täiendav korrutustegur (3)
   (4) | Eelmiste aastate eest tegemata jäänud mahaarvamised (5) (kogus kilogrammides) | 2017. aastal kohaldatavad mahaarvamised (kogus kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) |
| BE | SRX | 07D. | Railased | VIId püügipiirkonna liidu veed | 87 000 | 86 919 | 91 566 | 105,35 % | 4 647 | / | / | / | 4 647 |
| BE | SOL | 7FG. | Harilik merikeel | VIIf ja VIIg | 487 000 | 549 565 | 563 401 | 102,52 % | 13 836 | / | / | / | 13 836 |
| BE | SOL | 8AB. | Harilik merikeel | VIIIa ja VIIIb | 42 000 | 281 638 | 287 659 | 102,14 % | 6 021 | / | C (6) | / | 6 021 |
| BE | T/B | 2AC4-C | Harilik kammeljas ja sile kammeljas | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 329 000 | 481 000 | 514 275 | 106,92 % | 33 275  (7) | / | / | / | 33 275 |
| DE | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 2 118 | Ei kohaldata | 2 118 | / | / | / | 2 118 |
| DE | MAC | 2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 22 751 000 | 21 211 759 | 22 211 517 | 104,71 % | 999 758 | / | / | / | 999 758 |
| DK | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 1 350 | Ei kohaldata | 1 350 | / | / | / | 1 350 |
| DK | HER | 1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri, Norra ja rahvusvahelised veed | 7 069 000 | 10 331 363 | 10 384 320 | 100,51 % | 52 957 | / | / | / | 52 957 |
| DK | JAX | 4BC7D | Stauriid ja seotud kaaspüük | IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed | 5 519 000 | 264 664 | 265 760 | 100,42 % | 1 096 | / | / | / | 1 096 |
| DK | MAC | 2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 19 461 000 | 13 354 035 | 14 677 440 | 109,91 % | 1 323 405 | / | / | / | 1 323 405 |
| DK | MAC | 2A4A-N | Harilik makrell | IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed | 14 043 000 | 14 886 020 | 16 351 930 | 109,85 % | 1 465 910 | / | / | / | 1 465 910 |
| DK | NOP | 04-N. | Norra tursik | IV püügipiirkonna Norra veed | 0 | 0 | 22 880 | Ei kohaldata | 22 880 | / | / | / | 22 880 |
| DK | OTH | * 2AC4C | Muud liigid | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 6 018 300 | 3 994 920 | 4 508 050 | 112,84 % | 513 130 | 1,2 | / | / | 615 756 |
| DK | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 0 | 3 920 | Ei kohaldata | 3 920 | / | / | / | 3 920 |
| DK | SAN | 234_1 | Tobias | Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed | 12 263 000 | 12 517 900 | 12 525 750 | 100,06 % | 7 850 | / | / | / | 7 850 |
| DK | SAN | 04-N. | Tobias | IV püügipiirkonna Norra veed | 0 | 0 | 19 860 | Ei kohaldata | 19 860 | / | / | / | 19 860 |
| ES | ALB | AN05N | Põhjapoolne pikkuim-tuun | Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust | 14 917 370 | 14 754 370 | 16 645 500 | 112,82 % | 1 891 130 | 1,2 | / | / | 2 269 356 |
| ES | ALF | 3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 67 000 | 86 159 | 79 185 | 91,90 % | – 6 974 | / | / | 817 | 0 |
| ES | BSF | 8910- | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 12 000 | 24 004 | 16 419 | 68,41 % | – 7 585 | / | / | 2 703 | 0 |
| ES | BUM | ATLANT | Sinine marliin | Atlandi ookean | 0 | 0 | 13 396 | Ei kohaldata | 13 396 | / | A | / | 20 094 |
| ES | COD | 1/2B. | Tursk | I ja IIb | 13 192 000 | 9 730 876 | 9 731 972 | 100,01 % | 1 096 | / | / | / | 1 096 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Süvalest | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 9 000 | 27 600 | 306,67 % | 18 600 | 1,0 | A | / | 27 900 |
| ES | GHL | N3LMNO | Süvalest | NAFO 3LMNO | 4 067 000 | 4 070 000 | 4 072 999 | 100,07 % | 2 999 | / | C (6) | / | 2 999 |
| ES | SRX | 67AKXD | Railased | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed | 876 000 | 459 287 | 469 586 | 102,24 % | 10 299 | / | / | / | 10 299 |
| ES | SRX | 89-C. | Railased | VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed | 1 057 000 | 925 232 | 956 878 | 103,42 % | 31 646 | / | A | 131 767 | 179 236 |
| ES | WHM | ATLANT | Valge odanina | Atlandi ookean | 2 460 | 2 460 | 9 859 | 400,77 % | 7 399 | 1,0 | A | 138 994 | 150 092 |
| FR | LIN | 04-C. | Harilik molva | IV püügipiirkonna liidu veed | 162 000 | 262 351 | 304 077 | 115,91 % | 41 726 | 1,0 | / | / | 41 726 |
| FR | POK | 1/2/INT | Põhjaatlandi süsikas | I ja II püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 2 352 | Ei kohaldata | 2 352 | / | / | / | 2 352 |
| FR | RED | 51214S | Meriahvenad (madalvee pelaagilised) | V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 0 | 0 | 29 827 | Ei kohaldata | 29 827 | / | / | / | 29 827 |
| FR | SBR | 678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 6 000 | 28 817 | 31 334 | 108,72 % | 2 517 | / | / | / | 2 517 |
| FR | SRX | 07D. | Railased | VIId püügipiirkonna liidu veed | 663 000 | 630 718 | 699 850 | 110,96 % | 69 132 | 1,0 | A | / | 103 698 |
| FR | SRX | 67AKXD | Railased | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed | 3 255 000 | 3 641 000 | 39 254 | 101,08 % | 39 254 | / | / | / | 39 254 |
| FR | WHG | 08. | Vaikse ookeani mintai | VIII | 1 524 000 | 2 406 000 | 2 441 333 | 101,47 % | 35 333 | / | / | / | 35 333 |
| IE | PLE | 7FG. | Atlandi merilest | VIIf ja VIIg | 200 000 | 66 332 | 67 431 | 101,66 % | 1 099 | / | / | / | 1 099 |
| IE | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 0 | 5 969 | Ei kohaldata | 5 969 | / | / | / | 5 969 |
| IE | SRX | 67AKXD | Railased | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed | 1 048 000 | 949 860 | 980 960 | 103,27 % | 31 056 | / | A (6) | / | 31 056 |
| NL | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 1 260 | Ei kohaldata | 1 260 | / | / | / | 1 260 |
| NL | HAD | 7X7A34 | Kilttursk | VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | / | 559 | 26 220 | Ei kohaldata | 25 661 | / | / | / | 25 661 |
| NL | HER | * 25B-F | Heeringas | II, Vb põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) | 736 000 | 477 184 | 476 491 | 99,86 % | – 693 | / | / | 23 551 | 22 858 |
| NL | OTH | * 2A-14 | Stauriidiga seotud kaaspüük (hirvkala, Vaikse ookeani mintai, harilik makrell) | IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1 663 800 | 1 777 300 | 2 032 689 | 114,37 % | 255 389 | 1,2 | / | / | 306 467 |
| NL | POK | 2A34. | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 68 000 | 110 846 | 110 889 | 100,04 % | 43 (8) | / | / | 1 057 | 1 057 |
| NL | T/B | 2AC4-C | Harilik kammeljas ja sile kammeljas | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 2 493 000 | 2 551 261 | 2 737 636 | 107,31 % | 186 375 | / | / | / | 186 375 |
| PT | BUM | ATLANT | Sinine marliin | Atlandi ookean | 49 550 | 49 550 | 50 611 | 102,14 % | 1 061 | / | / | / | 1 061 |
| PT | GHL | 1N2AB | Süvalest | I ja II püügipiirkonna Norra veed | / | 18 487 | 18 487 | Ei kohaldata | 18 487 | / | / | / | 18 487 |
| PT | MAC | 8C3411 | Harilik makrell | VIIIc, IX ja X; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed | 6 971 000 | 6 313 658 | 6 823 967 | 108,08 % | 510 309 | / | / | / | 510 309 |
| PT | SRX | 89-C. | Railased | VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed | 1 051 000 | 1 051 000 | 1 068 676 | 101,68 % | 17 676 | / | / | / | 17 676 |
| PT | SWO | AN05N | Mõõkkala | Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust | 1 161 950 | 1 541 950 | 1 561 142 | 101,24 % | 19 192 | / | / | / | 19 192 |
| UK | DGS | 15X14 | Harilik ogahai | I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 0 | 0 | 12 585 | Ei kohaldata | 12 585 | / | / | / | 12 585 |
| UK | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 0 | 0 | 17 776 | Ei kohaldata | 17 776 | / | / | / | 17 776 |
| UK | HER | 4AB. | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ põhjalaiust | 70 348 000 | 70 710 390 | 73 419 998 | 103,83 % | 2 709 608 | / | / | | 2 709 608 |
| UK | MAC | 2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 208 557 000 | 195 937 403 | 209 143 232 | 106,74 % | 13 205 829 | / | A (6) | / | 13 205 829 |
| UK | SAN | 234_1 | Tobias | Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed | 268 000 | 0 | 0 | Ei kohaldata | 0 | / | / | 1 466 168 | 1 466 168 |
| UK | SRX | 67AKXD | Railased | VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed | 2 076 000 | 2 006 000 | 2 008 431 | 100,12 % | 2 431 | / | / | / | 2 431 |
| UK | T/B | 2AC4-C | Harilik kammeljas ja sile kammeljas | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 693 000 | 522 000 | 544 680 | 104,34 % | 22 680 | / | / | / | 22 680 |

Liikmesriik

Liigi kood

Piirkonna kood

Liigi nimi

Piirkonna nimetus

Esialgne kvoot 2016. aastal (kogus kilogrammides)

Lubatud lossitavad kogused 2016. aastal (kogu kohandatud kogus kilogrammides) (1)

Kogupüük 2016. aastal (kogus kilogrammides)

Kvoodi kasutamise ja lubatud lossitava koguse suhe

Lubatud lossitava kogusega seotud ülepüük (kogus kilogrammides)

Korrutustegur (2)

Täiendav korrutustegur (3)
   (4)

Eelmiste aastate eest tegemata jäänud mahaarvamised (5) (kogus kilogrammides)

2017. aastal kohaldatavad mahaarvamised (kogus kilogrammides)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

BE

SRX

07D.

Railased

VIId püügipiirkonna liidu veed

87 000

86 919

91 566

105,35 %

4 647

/

/

/

4 647

BE

SOL

7FG.

Harilik merikeel

VIIf ja VIIg

487 000

549 565

563 401

102,52 %

13 836

/

/

/

13 836

BE

SOL

8AB.

Harilik merikeel

VIIIa ja VIIIb

42 000

281 638

287 659

102,14 %

6 021

/

C (6)

/

6 021

BE

T/B

2AC4-C

Harilik kammeljas ja sile kammeljas

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

329 000

481 000

514 275

106,92 %

33 275  (7)

/

/

/

33 275

DE

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

0

2 118

Ei kohaldata

2 118

/

/

/

2 118

DE

MAC

2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

22 751 000

21 211 759

22 211 517

104,71 %

999 758

/

/

/

999 758

DK

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

0

1 350

Ei kohaldata

1 350

/

/

/

1 350

DK

HER

1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri, Norra ja rahvusvahelised veed

7 069 000

10 331 363

10 384 320

100,51 %

52 957

/

/

/

52 957

DK

JAX

4BC7D

Stauriid ja seotud kaaspüük

IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed

5 519 000

264 664

265 760

100,42 %

1 096

/

/

/

1 096

DK

MAC

2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

19 461 000

13 354 035

14 677 440

109,91 %

1 323 405

/

/

/

1 323 405

DK

MAC

2A4A-N

Harilik makrell

IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed

14 043 000

14 886 020

16 351 930

109,85 %

1 465 910

/

/

/

1 465 910

DK

NOP

04-N.

Norra tursik

IV püügipiirkonna Norra veed

0

0

22 880

Ei kohaldata

22 880

/

/

/

22 880

DK

OTH

* 2AC4C

Muud liigid

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

6 018 300

3 994 920

4 508 050

112,84 %

513 130

1,2

/

/

615 756

DK

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

0

3 920

Ei kohaldata

3 920

/

/

/

3 920

DK

SAN

234_1

Tobias

Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed

12 263 000

12 517 900

12 525 750

100,06 %

7 850

/

/

/

7 850

DK

SAN

04-N.

Tobias

IV püügipiirkonna Norra veed

0

0

19 860

Ei kohaldata

19 860

/

/

/

19 860

ES

ALB

AN05N

Põhjapoolne pikkuim-tuun

Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust

14 917 370

14 754 370

16 645 500

112,82 %

1 891 130

1,2

/

/

2 269 356

ES

ALF

3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

67 000

86 159

79 185

91,90 %

– 6 974

/

/

817

0

ES

BSF

8910-

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

12 000

24 004

16 419

68,41 %

– 7 585

/

/

2 703

0

ES

BUM

ATLANT

Sinine marliin

Atlandi ookean

0

0

13 396

Ei kohaldata

13 396

/

A

/

20 094

ES

COD

1/2B.

Tursk

I ja IIb

13 192 000

9 730 876

9 731 972

100,01 %

1 096

/

/

/

1 096

ES

GHL

1N2AB.

Süvalest

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

9 000

27 600

306,67 %

18 600

1,0

A

/

27 900

ES

GHL

N3LMNO

Süvalest

NAFO 3LMNO

4 067 000

4 070 000

4 072 999

100,07 %

2 999

/

C (6)

/

2 999

ES

SRX

67AKXD

Railased

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

876 000

459 287

469 586

102,24 %

10 299

/

/

/

10 299

ES

SRX

89-C.

Railased

VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed

1 057 000

925 232

956 878

103,42 %

31 646

/

A

131 767

179 236

ES

WHM

ATLANT

Valge odanina

Atlandi ookean

2 460

2 460

9 859

400,77 %

7 399

1,0

A

138 994

150 092

FR

LIN

04-C.

Harilik molva

IV püügipiirkonna liidu veed

162 000

262 351

304 077

115,91 %

41 726

1,0

/

/

41 726

FR

POK

1/2/INT

Põhjaatlandi süsikas

I ja II püügipiirkonna liidu veed

0

0

2 352

Ei kohaldata

2 352

/

/

/

2 352

FR

RED

51214S

Meriahvenad (madalvee pelaagilised)

V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

0

0

29 827

Ei kohaldata

29 827

/

/

/

29 827

FR

SBR

678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

6 000

28 817

31 334

108,72 %

2 517

/

/

/

2 517

FR

SRX

07D.

Railased

VIId püügipiirkonna liidu veed

663 000

630 718

699 850

110,96 %

69 132

1,0

A

/

103 698

FR

SRX

67AKXD

Railased

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

3 255 000

3 641 000

39 254

101,08 %

39 254

/

/

/

39 254

FR

WHG

08.

Vaikse ookeani mintai

VIII

1 524 000

2 406 000

2 441 333

101,47 %

35 333

/

/

/

35 333

IE

PLE

7FG.

Atlandi merilest

VIIf ja VIIg

200 000

66 332

67 431

101,66 %

1 099

/

/

/

1 099

IE

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

0

5 969

Ei kohaldata

5 969

/

/

/

5 969

IE

SRX

67AKXD

Railased

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

1 048 000

949 860

980 960

103,27 %

31 056

/

A (6)

/

31 056

NL

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

0

1 260

Ei kohaldata

1 260

/

/

/

1 260

NL

HAD

7X7A34

Kilttursk

VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

/

559

26 220

Ei kohaldata

25 661

/

/

/

25 661

NL

HER

* 25B-F

Heeringas

II, Vb põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed)

736 000

477 184

476 491

99,86 %

– 693

/

/

23 551

22 858

NL

OTH

* 2A-14

Stauriidiga seotud kaaspüük (hirvkala, Vaikse ookeani mintai, harilik makrell)

IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1 663 800

1 777 300

2 032 689

114,37 %

255 389

1,2

/

/

306 467

NL

POK

2A34.

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

68 000

110 846

110 889

100,04 %

43 (8)

/

/

1 057

1 057

NL

T/B

2AC4-C

Harilik kammeljas ja sile kammeljas

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

2 493 000

2 551 261

2 737 636

107,31 %

186 375

/

/

/

186 375

PT

BUM

ATLANT

Sinine marliin

Atlandi ookean

49 550

49 550

50 611

102,14 %

1 061

/

/

/

1 061

PT

GHL

1N2AB

Süvalest

I ja II püügipiirkonna Norra veed

/

18 487

18 487

Ei kohaldata

18 487

/

/

/

18 487

PT

MAC

8C3411

Harilik makrell

VIIIc, IX ja X; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed

6 971 000

6 313 658

6 823 967

108,08 %

510 309

/

/

/

510 309

PT

SRX

89-C.

Railased

VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed

1 051 000

1 051 000

1 068 676

101,68 %

17 676

/

/

/

17 676

PT

SWO

AN05N

Mõõkkala

Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust

1 161 950

1 541 950

1 561 142

101,24 %

19 192

/

/

/

19 192

UK

DGS

15X14

Harilik ogahai

I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

0

0

12 585

Ei kohaldata

12 585

/

/

/

12 585

UK

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

0

0

17 776

Ei kohaldata

17 776

/

/

/

17 776

UK

HER

4AB.

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ põhjalaiust

70 348 000

70 710 390

73 419 998

103,83 %

2 709 608

/

/

2 709 608

UK

MAC

2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

208 557 000

195 937 403

209 143 232

106,74 %

13 205 829

/

A (6)

/

13 205 829

UK

SAN

234_1

Tobias

Tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu veed

268 000

0

0

Ei kohaldata

0

/

/

1 466 168

1 466 168

UK

SRX

67AKXD

Railased

VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

2 076 000

2 006 000

2 008 431

100,12 %

2 431

/

/

/

2 431

UK

T/B

2AC4-C

Harilik kammeljas ja sile kammeljas

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

693 000

522 000

544 680

104,34 %

22 680

/

/

/

22 680

---

(1)  Liikmesriigile asjakohaste püügivõimaluste määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast seda, kui on arvesse võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) artikli 16 lõike 8 kohast püügivõimaluste vahetamist ning nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3) artikli 4 lõike 2, nõukogu määruse (EL) nr 1221/2014 (ELT L 330, 15.11.2014, lk 16) artikli 5a, nõukogu määruse (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1) artikli 18a, määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast kvootide ülekandmist 2015. aastast 2016. aastasse või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37 ja 105 kohast püügivõimaluste ümberjaotamist ja mahaarvamist.

(2)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 2. Mahaarvamise kordajat × 1,00 kohaldatakse juhul, kui ülepüük on 100 tonni või alla selle.

(3)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 3 ja tingimusel, et ülepüügi ulatus on üle 10 %.

(4)  Täht „A“ osutab sellele, et ülepüügi tõttu aastatel 2014, 2015 ja 2016 on kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5. Täht „C“ osutab sellele, et asjaomaste kalavarude suhtes on mitmeaastase kava kohaldamise tõttu kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5.

(5)  Määrusega (EL) 2017/162 muudetud määruse (EL) 2016/2226 kohaselt ettenähtud mahaarvamised, mida ei saanud 2016. aastal arvesse võtta, sest kvoote ei olnud piisavalt või need puudusid üldse.

(6)  Täiendavat korrutustegurit ei kohaldata, kuna ülepüük ei ületa 10 % lubatud lossitavatest kogustest.

(7)  Belgia taotlusel lubas komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikele 3 lisakoguste lossimist kuni 10 % ulatuses hariliku kammelja / sileda kammelja kvoodist.

(8)  Koguseid alla ühe tonni arvesse ei võeta.

---

OTSUSED

| 19.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/15

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/1346,

17. juuli 2017,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul nõuetele vastavuse asjas ACCC/C/2008/32

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. veebruaril 2005 kiideti nõukogu otsusega 2005/370/EÜ (1) Euroopa Ühenduse nimel heaks keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsioon (2) (edaspidi „Århusi konventsioon“). |
| --- | --- |

(1)

17. veebruaril 2005 kiideti nõukogu otsusega 2005/370/EÜ (1) Euroopa Ühenduse nimel heaks keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsioon (2) (edaspidi „Århusi konventsioon“).

| (2) | Liit rakendas Århusi konventsioonist tulenevad kohustused oma institutsioonide ja organite suhtes eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1367/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

Liit rakendas Århusi konventsioonist tulenevad kohustused oma institutsioonide ja organite suhtes eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1367/2006 (3).

| (3) | Århusi konventsiooni artikli 15 kohaselt loodi Århusi konventsiooni nõuetele vastavuse komitee (edaspidi „komitee“), kelle pädevuses on uurida Århusi konventsiooni sätete täitmist osaliste poolt. |
| --- | --- |

(3)

Århusi konventsiooni artikli 15 kohaselt loodi Århusi konventsiooni nõuetele vastavuse komitee (edaspidi „komitee“), kelle pädevuses on uurida Århusi konventsiooni sätete täitmist osaliste poolt.

| (4) | 17. märtsil 2017 edastati liidule järeldused asjas ACCC/C/2008/32, mis käsitleb õiguskaitse kättesaadavust liidu tasandil (edaspidi „järeldused“). Komitee leidis järelduste punktis 123, et „asjaomane osaline ei täida konventsiooni artikli 9 lõikeid 3 ja 4 seoses õiguskaitse kättesaadavusega üldsusele, sest ei Århusi määruses ega ka Euroopa Liidu Kohtu praktikas ei ole rakendatud ega täidetud nimetatud lõigetest tulenevaid kohustusi“. |
| --- | --- |

(4)

17. märtsil 2017 edastati liidule järeldused asjas ACCC/C/2008/32, mis käsitleb õiguskaitse kättesaadavust liidu tasandil (edaspidi „järeldused“). Komitee leidis järelduste punktis 123, et „asjaomane osaline ei täida konventsiooni artikli 9 lõikeid 3 ja 4 seoses õiguskaitse kättesaadavusega üldsusele, sest ei Århusi määruses ega ka Euroopa Liidu Kohtu praktikas ei ole rakendatud ega täidetud nimetatud lõigetest tulenevaid kohustusi“.

| (5) | Århusi konventsiooni organitele on tehtud teatavaks deklaratsioon, mille liit esitas konventsiooni allkirjastamisel ja mida ta kinnitas Århusi konventsiooni heakskiitmise ajal, nimelt et „ühenduse institutsioonilises ja õiguslikus kontekstis [...] kohaldavad ühenduse institutsioonid [...] konventsiooni kooskõlas oma praeguste ja tulevaste eeskirjadega, mis käsitlevad dokumentidele juurdepääsu, ja kooskõlas konventsiooniga hõlmatud ühenduse õiguse selle valdkonna teiste asjakohaste eeskirjadega.“ |
| --- | --- |

(5)

Århusi konventsiooni organitele on tehtud teatavaks deklaratsioon, mille liit esitas konventsiooni allkirjastamisel ja mida ta kinnitas Århusi konventsiooni heakskiitmise ajal, nimelt et „ühenduse institutsioonilises ja õiguslikus kontekstis [...] kohaldavad ühenduse institutsioonid [...] konventsiooni kooskõlas oma praeguste ja tulevaste eeskirjadega, mis käsitlevad dokumentidele juurdepääsu, ja kooskõlas konventsiooniga hõlmatud ühenduse õiguse selle valdkonna teiste asjakohaste eeskirjadega.“

| (6) | Üks asjas ACCC/C/2008/32 tehtud järeldus, nimelt see, et liit ei täida Århusi konventsiooni artikli 9 lõikeid 3 ja 4, on lisatud otsuse VI/8f eelnõusse, mis esitatakse Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul, mis toimub 2017. aasta septembris Montenegros Budvas. |
| --- | --- |

(6)

Üks asjas ACCC/C/2008/32 tehtud järeldus, nimelt see, et liit ei täida Århusi konventsiooni artikli 9 lõikeid 3 ja 4, on lisatud otsuse VI/8f eelnõusse, mis esitatakse Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul, mis toimub 2017. aasta septembris Montenegros Budvas.

| (7) | Liit peaks uurima võimalusi ja vahendeid Århusi konventsiooni järgimise saavutamiseks sellisel viisil, mis on kooskõlas liidu õiguskorra aluspõhimõtetega ja liidu kohtuliku kontrolli süsteemiga. |
| --- | --- |

(7)

Liit peaks uurima võimalusi ja vahendeid Århusi konventsiooni järgimise saavutamiseks sellisel viisil, mis on kooskõlas liidu õiguskorra aluspõhimõtetega ja liidu kohtuliku kontrolli süsteemiga.

| (8) | Võttes arvesse liidus kehtivat võimude lahususe põhimõtet, ei saa nõukogu anda Euroopa Liidu Kohtule (edaspidi „Euroopa Kohus“) juhiseid ega soovitusi kohtu tegevuse kohta. Seetõttu ei saa aktsepteerida otsuse VI/8f eelnõus esitatud Euroopa Kohtu ja selle praktikaga seotud soovitusi. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse liidus kehtivat võimude lahususe põhimõtet, ei saa nõukogu anda Euroopa Liidu Kohtule (edaspidi „Euroopa Kohus“) juhiseid ega soovitusi kohtu tegevuse kohta. Seetõttu ei saa aktsepteerida otsuse VI/8f eelnõus esitatud Euroopa Kohtu ja selle praktikaga seotud soovitusi.

| (9) | Liit toetab ka edaspidi igati Århusi konventsiooni tähtsaid eesmärke. |
| --- | --- |

(9)

Liit toetab ka edaspidi igati Århusi konventsiooni tähtsaid eesmärke.

| (10) | Liit peaks määrama kindlaks seisukoha, mis võetakse Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul seoses otsuse VI/8f eelnõuga, |
| --- | --- |

(10)

Liit peaks määrama kindlaks seisukoha, mis võetakse Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul seoses otsuse VI/8f eelnõuga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seisukoht, mille liit võtab Århusi konventsiooni osaliste kohtumise kuuendal istungjärgul seoses liidu poolt Århusi konventsioonist tulenevate kohustuste täitmist käsitleva otsuse VI/8f eelnõuga, on nõustuda otsuse VI/8f eelnõuga järgmistel tingimustel:

| — | otsuse VI/8f eelnõu punkti 6 viimane osa jäetakse välja ning sõnad „kiidab heaks“ asendatakse sõnadega „võtab teadmiseks“, misjärel on punkti sõnastus järgmine: „Võtab teadmiseks nõuetele vastavuse komitee järelduse seoses teatisega ACCC/C/2008/32 (II osa) selle kohta, et asjaomane osaline ei täida konventsiooni artikli 9 lõigete 3 ja 4 nõudeid.“; |
| --- | --- |

—

otsuse VI/8f eelnõu punkti 6 viimane osa jäetakse välja ning sõnad „kiidab heaks“ asendatakse sõnadega „võtab teadmiseks“, misjärel on punkti sõnastus järgmine: „Võtab teadmiseks nõuetele vastavuse komitee järelduse seoses teatisega ACCC/C/2008/32 (II osa) selle kohta, et asjaomane osaline ei täida konventsiooni artikli 9 lõigete 3 ja 4 nõudeid.“;

| — | otsuse VI/8f eelnõu punkti 7 sissejuhatavas lauses lisatakse sõnade „Soovitab asjaomasel osalisel“ järele sõna „kaaluda“, misjärel on sõnastus järgmine: „Soovitab asjaomasel osalisel kaaluda järgmist:“; |
| --- | --- |

—

otsuse VI/8f eelnõu punkti 7 sissejuhatavas lauses lisatakse sõnade „Soovitab asjaomasel osalisel“ järele sõna „kaaluda“, misjärel on sõnastus järgmine: „Soovitab asjaomasel osalisel kaaluda järgmist:“;

| — | otsuse VI/8f eelnõu punkti 7 alapunkti b alapunktis i jäetakse välja sõnad „Euroopa Liidu Kohtule“, ning |
| --- | --- |

—

otsuse VI/8f eelnõu punkti 7 alapunkti b alapunktis i jäetakse välja sõnad „Euroopa Liidu Kohtule“, ning

| — | otsuse VI/8f eelnõu punkti 7 alapunkt c jäetakse välja. |
| --- | --- |

—

otsuse VI/8f eelnõu punkti 7 alapunkt c jäetakse välja.

2.   Kohapeal toimuva koordineerimise käigus võib kokku leppida muudes väiksemates muudatustes kooskõlas käesolevas otsuses esitatud lähenemisviisiga ning arvestades võimalikke läbirääkimisi otsuse VI/8f eelnõu üle.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 17. juuli 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

T. TAMM

---

(1)  Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsus 2005/370/EÜ keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 124, 17.5.2005, lk 1).

1

(2)  
  ELT L 124, 17.5.2005, lk 4.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

3

---

Parandused

| 19.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/17

---

Nõukogu 8. juuni 2017. aasta rakendusotsuse (ÜVJP) 2017/975 (millega rakendatakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 146, 9. juuni 2017
  )

Leheküljel 145 lõppsätetes

asendatakse

„Brüssel, 8. juuni 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

L. GRECH
  “

järgmisega:

„Luxembourg, 8. juuni 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

K. SIMSON
  “.

---