# Az Európai Unió L 206/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 206 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. augusztus 9. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 206

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. augusztus 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1439 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 8.) a Fehérorosz Köztársaságból származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1440 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 8.) a közúti fuvarozó vállalkozásokról vezetett nemzeti elektronikus nyilvántartások összekapcsolására vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló (EU) 2016/480 végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1441 határozata (2017. június 30.) a Lengyelország által Támogatási program tejtermelők számára címen bejelentett támogatási programról (No SA.45447 (2016/C) (ex 2016/N))
  (az értesítés a C(2017) 4359. számú dokumentummal történt) | 8 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/1439 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 8.) a Fehérorosz Köztársaságból származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2017/1440 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 8.) a közúti fuvarozó vállalkozásokról vezetett nemzeti elektronikus nyilvántartások összekapcsolására vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló (EU) 2016/480 végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

1

3

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2017/1441 határozata (2017. június 30.) a Lengyelország által Támogatási program tejtermelők számára címen bejelentett támogatási programról (No SA.45447 (2016/C) (ex 2016/N))
  (az értesítés a C(2017) 4359. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 4359. számú dokumentummal történt)

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1439 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. augusztus 8.)

a Fehérorosz Köztársaságból származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2016. december 20-án az (EU) 2016/2303 végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Fehérorosz Köztársaságból (a továbbiakban: Fehéroroszország) származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2016. december 20-án az (EU) 2016/2303 végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Fehérorosz Köztársaságból (a továbbiakban: Fehéroroszország) származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára.

| (2) | Az ideiglenes vám hatálya alá tartozó termék körét a meghatározás szerint „a Fehéroroszországból származó és jelenleg az ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 és ex 7214 99 95 KN-kód alá tartozó egyes, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, kovácsolt, melegen hengerelt, melegen húzott vagy -extrudált, hengerlés után csavart is, de tovább nem megmunkált, valamint a hengerelésből eredő bevágásokkal, bordákkal, hornyokkal vagy más mélyedésekkel, kiemelkedésekkel rendelkező betonmegerősítő-rudak” alkotják. „A kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező vas vagy betonacél rudak ki vannak zárva a termékkörből.” |
| --- | --- |

(2)

Az ideiglenes vám hatálya alá tartozó termék körét a meghatározás szerint „a Fehéroroszországból származó és jelenleg az ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 és ex 7214 99 95 KN-kód alá tartozó egyes, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, kovácsolt, melegen hengerelt, melegen húzott vagy -extrudált, hengerlés után csavart is, de tovább nem megmunkált, valamint a hengerelésből eredő bevágásokkal, bordákkal, hornyokkal vagy más mélyedésekkel, kiemelkedésekkel rendelkező betonmegerősítő-rudak” alkotják. „A kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező vas vagy betonacél rudak ki vannak zárva a termékkörből.”

| (3) | A vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árra alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételt 12,5 %-ban határozták meg. |
| --- | --- |

(3)

A vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árra alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételt 12,5 %-ban határozták meg.

| (4) | Ezt követően a Bizottság 2017. június 17-én az (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: végleges rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Fehéroroszországból származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára. |
| --- | --- |

(4)

Ezt követően a Bizottság 2017. június 17-én az (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: végleges rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Fehéroroszországból származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára.

| (5) | A végleges vám hatálya alá tartozó termék körét a meghatározás szerint a „Fehéroroszországból származó és jelenleg az ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 és ex 7214 99 95 KN-kód alá tartozó egyes, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, kovácsolt, melegen hengerelt, melegen húzott vagy -extrudált, hengerlés után csavart vagy nem csavart, de tovább nem megmunkált, a hengerelésből eredő bevágásokkal, bordákkal, hornyokkal vagy más mélyedésekkel, kiemelkedésekkel rendelkező betonmegerősítő-rudak” alkotják. „A kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező vas vagy betonacél rudak, valamint más hosszú termékek – köztük a köracél – ki vannak zárva a termékkörből.” |
| --- | --- |

(5)

A végleges vám hatálya alá tartozó termék körét a meghatározás szerint a „Fehéroroszországból származó és jelenleg az ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 és ex 7214 99 95 KN-kód alá tartozó egyes, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, kovácsolt, melegen hengerelt, melegen húzott vagy -extrudált, hengerlés után csavart vagy nem csavart, de tovább nem megmunkált, a hengerelésből eredő bevágásokkal, bordákkal, hornyokkal vagy más mélyedésekkel, kiemelkedésekkel rendelkező betonmegerősítő-rudak” alkotják. „A kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező vas vagy betonacél rudak, valamint más hosszú termékek – köztük a köracél – ki vannak zárva a termékkörből.”

| (6) | A vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételt 10,6 %-ban határozták meg. |
| --- | --- |

(6)

A vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételt 10,6 %-ban határozták meg.

| (7) | A végleges rendelet 2. cikke úgy rendelkezett, hogy az ideiglenes rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A rendelet azonban nem rendelkezett kifejezetten arról, hogy a dömpingellenes vámintézkedések végleges vámtételén és termékkörén felül biztosított összegeket el kell engedni, ami pedig az alaprendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében helyénvaló lett volna. |
| --- | --- |

(7)

A végleges rendelet 2. cikke úgy rendelkezett, hogy az ideiglenes rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A rendelet azonban nem rendelkezett kifejezetten arról, hogy a dömpingellenes vámintézkedések végleges vámtételén és termékkörén felül biztosított összegeket el kell engedni, ami pedig az alaprendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében helyénvaló lett volna.

| (8) | Az (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelet 2. cikkét ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelet 2. cikkét ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell.

| (9) | A helyesbített rendelkezést az (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

A helyesbített rendelkezést az (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

| (10) | Az e rendeletben előírt módosítás összhangban van az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt módosítás összhangban van az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelet 2. cikkét a következőképpen kell helyesbíteni:

„Az (EU) 2016/2303 végrehajtási rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A dömpingellenes vámintézkedések végleges vámtételén és termékkörén felül biztosított összegeket el kell engedni.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

A 1. cikket azonban 2017. június 18-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/2303 végrehajtási rendelete (2016. december 19.) a Fehérorosz Köztársaságból származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 345., 2016.12.20., 4. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelete (2017. június 16.) a Fehérorosz Köztársaságból származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 155., 2017.6.17., 6. o.).

3

---

| 2017.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1440 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. augusztus 8.)

a közúti fuvarozó vállalkozásokról vezetett nemzeti elektronikus nyilvántartások összekapcsolására vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló (EU) 2016/480 végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 16. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1071/2009/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a tagállamoknak nemzeti elektronikus nyilvántartást kell vezetniük azon közúti fuvarozási vállalkozásokról, amelyeknek valamely illetékes hatóság engedélyezte a közúti fuvarozói szakma gyakorlását. |
| --- | --- |

(1)

Az 1071/2009/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a tagállamoknak nemzeti elektronikus nyilvántartást kell vezetniük azon közúti fuvarozási vállalkozásokról, amelyeknek valamely illetékes hatóság engedélyezte a közúti fuvarozói szakma gyakorlását.

| (2) | Az 1071/2009/EK rendelet 16. cikkének (5) és (6) bekezdése előírja, hogy legkésőbb 2012. december 31-ig valamennyi nemzeti elektronikus nyilvántartást össze kell kapcsolni, és felhatalmazza a Bizottságot a szóban forgó összekapcsolás közös szabályainak elfogadására. |
| --- | --- |

(2)

Az 1071/2009/EK rendelet 16. cikkének (5) és (6) bekezdése előírja, hogy legkésőbb 2012. december 31-ig valamennyi nemzeti elektronikus nyilvántartást össze kell kapcsolni, és felhatalmazza a Bizottságot a szóban forgó összekapcsolás közös szabályainak elfogadására.

| (3) | A Bizottság elfogadta az 1213/2010/EU rendeletet (2) annak érdekében, hogy lehetővé tegye a nemzeti elektronikus nyilvántartásoknak az 1071/2009/EK rendelet által előírt összekapcsolását az ERRU (közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartása) elnevezésű elektronikus üzenetküldő rendszeren keresztül. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság elfogadta az 1213/2010/EU rendeletet (2) annak érdekében, hogy lehetővé tegye a nemzeti elektronikus nyilvántartásoknak az 1071/2009/EK rendelet által előírt összekapcsolását az ERRU (közúti fuvarozási vállalkozások európai nyilvántartása) elnevezésű elektronikus üzenetküldő rendszeren keresztül.

| (4) | Az (EU) 2016/480 bizottsági végrehajtási rendelet (3) hatályon kívül helyezte az 1213/2010/EU rendeletet az ERRU továbbfejlesztett változatának 2019. január 30-ig történő létrehozása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2016/480 bizottsági végrehajtási rendelet (3) hatályon kívül helyezte az 1213/2010/EU rendeletet az ERRU továbbfejlesztett változatának 2019. január 30-ig történő létrehozása érdekében.

| (5) | A tagállamok közötti információcsere tekintetében az ERRU két párhuzamos architektúrát foglal magában. Az első a Bizottság által működtetett központi platformra épül. Ez a központi platform a tagállamok által küldött üzenetek összegyűjtése, majd a címzett tagállamnak való továbbítása révén centralizálja az adatforgalmat. A tagállamok azonban dönthetnek úgy is, hogy egy kompatibilis kereskedelmi hálózatot alkalmaznak az üzenetek egymás közötti közvetlen cseréjére („peer-to-peer”, egyenrangú konfiguráció), ez esetben az üzenetek nem mennek át a központi platformon. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok közötti információcsere tekintetében az ERRU két párhuzamos architektúrát foglal magában. Az első a Bizottság által működtetett központi platformra épül. Ez a központi platform a tagállamok által küldött üzenetek összegyűjtése, majd a címzett tagállamnak való továbbítása révén centralizálja az adatforgalmat. A tagállamok azonban dönthetnek úgy is, hogy egy kompatibilis kereskedelmi hálózatot alkalmaznak az üzenetek egymás közötti közvetlen cseréjére („peer-to-peer”, egyenrangú konfiguráció), ez esetben az üzenetek nem mennek át a központi platformon.

| (6) | Tekintettel arra, hogy a tagállamok közötti közvetlen üzenetcsere nem a központi platformon keresztül történik, az üzenetekhez kapcsolódó esetleges rendszerhibák észrevétlenek maradnak a Bizottság előtt, ezért a Bizottság nem képes ellátni az ERRU általános üzemeltetőjeként rá háruló feladatot – a megfelelő korrekciós intézkedések meghozatalát –, mindez pedig veszélyezteti az egész rendszer teljesítményét. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel arra, hogy a tagállamok közötti közvetlen üzenetcsere nem a központi platformon keresztül történik, az üzenetekhez kapcsolódó esetleges rendszerhibák észrevétlenek maradnak a Bizottság előtt, ezért a Bizottság nem képes ellátni az ERRU általános üzemeltetőjeként rá háruló feladatot – a megfelelő korrekciós intézkedések meghozatalát –, mindez pedig veszélyezteti az egész rendszer teljesítményét.

| (7) | A peer-to-peer konfiguráció nem teszi lehetővé a Bizottság számára, hogy időben hozzáférjen a kicserélt üzenetek mennyiségére és jellemzőire vonatkozó információkhoz, ezért nem áll módjában átfogó képet alkotni az ERRU használatáról, holott ez hasznos lenne a rendszer jövőbeli fejlesztése szempontjából. |
| --- | --- |

(7)

A peer-to-peer konfiguráció nem teszi lehetővé a Bizottság számára, hogy időben hozzáférjen a kicserélt üzenetek mennyiségére és jellemzőire vonatkozó információkhoz, ezért nem áll módjában átfogó képet alkotni az ERRU használatáról, holott ez hasznos lenne a rendszer jövőbeli fejlesztése szempontjából.

| (8) | A peer-to-peer konfigurációval kapcsolatban felmerült problémák szükségessé teszik annak biztosítását, hogy az ERRU keretében kicserélt valamennyi üzenet a központi platformon keresztül kerüljön továbbításra, ezért az (EU) 2016/480 végrehajtási rendeletből törölni kell a peer-to-peer konfiguráció alkalmazásának lehetőségét. |
| --- | --- |

(8)

A peer-to-peer konfigurációval kapcsolatban felmerült problémák szükségessé teszik annak biztosítását, hogy az ERRU keretében kicserélt valamennyi üzenet a központi platformon keresztül kerüljön továbbításra, ezért az (EU) 2016/480 végrehajtási rendeletből törölni kell a peer-to-peer konfiguráció alkalmazásának lehetőségét.

| (9) | Emellett az (EU) 2016/480 végrehajtási rendelet néhány további pontja is kismértékű módosításra és kiegészítésre szorul annak érdekében, hogy a következő kérdések szabályozása pontosabb és egyértelműbb legyen: az ERRU-hoz való kapcsolódásra vonatkozó eljárás, az elvégzendő vizsgálatok és a hibák következményei, egyes XML üzenetek tartalma, a tagállamok által rendszerhibák esetén követendő felterjesztési eljárás meghatározása, valamint az az időtartam, ameddig a személyes adatok tárolhatók a központi platform naplóiban. Következésképpen az (EU) 2016/480 végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Emellett az (EU) 2016/480 végrehajtási rendelet néhány további pontja is kismértékű módosításra és kiegészítésre szorul annak érdekében, hogy a következő kérdések szabályozása pontosabb és egyértelműbb legyen: az ERRU-hoz való kapcsolódásra vonatkozó eljárás, az elvégzendő vizsgálatok és a hibák következményei, egyes XML üzenetek tartalma, a tagállamok által rendszerhibák esetén követendő felterjesztési eljárás meghatározása, valamint az az időtartam, ameddig a személyes adatok tárolhatók a központi platform naplóiban. Következésképpen az (EU) 2016/480 végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 4. cikkében meghatározott tanácsadó-bizottsági eljárással összhangban kerülnek elfogadásra, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 4. cikkében meghatározott tanácsadó-bizottsági eljárással összhangban kerülnek elfogadásra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/480 végrehajtási rendelet 3. cikke az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„Egy tagállam ERRU-hoz való kapcsolódása azután tekinthető létrejött kapcsolatnak, miután a Bizottság utasításaival összhangban és a Bizottság felügyelete mellett lezárultak a kapcsolódási, integrációs és teljesítményvizsgálatok. A vizsgálatok maximális időtartama hat hónap lehet. A Bizottság a fent említett vizsgálatok sikertelensége esetén intézkedéseket hoz. Amennyiben ezen intézkedések nem bizonyulnak elégségesnek, a Bizottság mindaddig visszavonhatja a vizsgálat támogatását, amíg a tagállam nem bizonyítja, hogy nemzeti szinten megfelelő előrehaladás történt az ERRU-hoz való kapcsolódás tekintetében.”

2. cikk

Az (EU) 2016/480 végrehajtási rendelet I., III., VI., VII. és VIII. melléklete e rendelet mellékletével összhangban módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 300., 2009.11.14., 51. o.

1

(2)  A Bizottság 1213/2010/EU rendelete (2010. december 16.) a közúti fuvarozó vállalkozásokról vezetett országos elektronikus nyilvántartások összekapcsolására vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 335., 2010.12.18., 21. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/480 végrehajtási rendelete (2016. április 1.) a közúti fuvarozó vállalkozásokról vezetett nemzeti elektronikus nyilvántartások összekapcsolására vonatkozó közös szabályok megállapításáról és az 1213/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2016.4.2., 4. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

4

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2016/480 végrehajtási rendelet I., III., VI., VII. és VIII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1.3. | Valamennyi üzenetet a központi platformon keresztül kell továbbítani.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.3.

| b) | a 2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2.2. | A központi platform a VII. mellékletben meghatározott naplózási, statisztikai és továbbítási adatoktól eltekintve nem tárol adatokat hat hónapnál tovább.”; |
| --- | --- | --- |

b)

a 2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.2.

| c) | a 2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2.3. | A központi platform nem biztosít hozzáférést személyes adatokhoz, kivéve a Bizottság erre felhatalmazott munkatársai számára, amennyiben ez a műszaki üzemeltetés ellenőrzése, karbantartás vagy hibaelhárítás céljából szükséges.”; |
| --- | --- | --- |

c)

a 2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.3.

| d) | a 2.6. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „2.6.   Kapcsolatkezelés
  A kapcsolatkezelő funkció segítségével minden tagállam képes lesz kezelni az adott tagállam szakpolitikai, üzleti, operatív és technikai kategóriáinak kapcsolattartási adatait, tekintettel arra, hogy az adott tagállam illetékes hatóságának feladata karbantartani a kapcsolattartási adatokat. A többi tagállam kapcsolattartási adatait is meg lehet majd tekinteni, szerkeszteni azonban nem.” |
| --- | --- |

d)

a 2.6. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.6.   Kapcsolatkezelés

A kapcsolatkezelő funkció segítségével minden tagállam képes lesz kezelni az adott tagállam szakpolitikai, üzleti, operatív és technikai kategóriáinak kapcsolattartási adatait, tekintettel arra, hogy az adott tagállam illetékes hatóságának feladata karbantartani a kapcsolattartási adatokat. A többi tagállam kapcsolattartási adatait is meg lehet majd tekinteni, szerkeszteni azonban nem.”

| 2. | A III. melléklet függeléke a következőképpen módosul:






  a) | az első táblázatban a „Timeout (időtúllépés)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:







  „Timeout (időtúllépés) | Ez egy választható dátum- és időpont-attribútum (UTC-formátumban). Ezt az értéket kizárólag a központi platform határozza meg a továbbított megkeresésekre vonatkozóan, és azon dátum/időpont alapján kerül kiszámításra, amikor a központi platform fogadta az eredeti megkeresést. Arról tájékoztatja a megkeresett tagállamot, hogy a megkeresés során mikor következik be időtúllépés. Ez az érték nem előírás a központi platformnak küldött eredeti megkeresések és az összes válaszüzenet esetében. | Nem” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A III. melléklet függeléke a következőképpen módosul:

a)

az első táblázatban a „Timeout (időtúllépés)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Timeout (időtúllépés)

Ez egy választható dátum- és időpont-attribútum (UTC-formátumban). Ezt az értéket kizárólag a központi platform határozza meg a továbbított megkeresésekre vonatkozóan, és azon dátum/időpont alapján kerül kiszámításra, amikor a központi platform fogadta az eredeti megkeresést. Arról tájékoztatja a megkeresett tagállamot, hogy a megkeresés során mikor következik be időtúllépés. Ez az érték nem előírás a központi platformnak küldött eredeti megkeresések és az összes válaszüzenet esetében.

Nem”

| b) | a „Check Good Repute Response (a megbízhatóság ellenőrzésére vonatkozó válasz)” fejlécű táblázatban a „Community Licence Number (közösségi engedély száma)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:







  „Community Licence Number (közösségi engedély száma) | A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének sorszáma (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező) | Igen” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a „Check Good Repute Response (a megbízhatóság ellenőrzésére vonatkozó válasz)” fejlécű táblázatban a „Community Licence Number (közösségi engedély száma)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Community Licence Number (közösségi engedély száma)

A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének sorszáma (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező)

Igen”

| c) | az „Infringement Notification Request (jogsértésről szóló értesítésre vonatkozó megkeresés)” fejlécű táblázatban a „Community Licence Number (közösségi engedély száma)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:







  „Community Licence Number (közösségi engedély száma) | A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének vagy az arról készült hitelesített másolatnak a sorszáma (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező) | Igen” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

az „Infringement Notification Request (jogsértésről szóló értesítésre vonatkozó megkeresés)” fejlécű táblázatban a „Community Licence Number (közösségi engedély száma)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Community Licence Number (közösségi engedély száma)

A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének vagy az arról készült hitelesített másolatnak a sorszáma (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező)

Igen”

| d) | az „Infringement Notification Response (a jogsértésről szóló értesítésre adott válasz)” fejlécű táblázat a „Transport Undertaking Name (a fuvarozó vállalkozás neve)” bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:







  „Transport Undertaking Address (a fuvarozó vállalkozás címe) | A fuvarozó vállalkozás címe (cím, irányítószám, település, ország) a nyilvántartásban feljegyzett formában | Igen |
| --- | --- | --- | --- |
| Community Licence Number (közösségi engedély száma) | A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének sorszáma a nyilvántartásban feljegyzett formában (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező) | Igen |
| Community Licence Status (a közösségi engedély státusa) | A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének státusa a nyilvántartásban feljegyzett formában | Igen |
| Managed Vehicles (az irányított járművek száma) | Az irányított járművek száma a nyilvántartásban feljegyzett formában | Igen” |

d)

az „Infringement Notification Response (a jogsértésről szóló értesítésre adott válasz)” fejlécű táblázat a „Transport Undertaking Name (a fuvarozó vállalkozás neve)” bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„Transport Undertaking Address (a fuvarozó vállalkozás címe)

A fuvarozó vállalkozás címe (cím, irányítószám, település, ország) a nyilvántartásban feljegyzett formában

Igen

Community Licence Number (közösségi engedély száma)

A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének sorszáma a nyilvántartásban feljegyzett formában (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező)

Igen

Community Licence Status (a közösségi engedély státusa)

A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének státusa a nyilvántartásban feljegyzett formában

Igen

Managed Vehicles (az irányított járművek száma)

Az irányított járművek száma a nyilvántartásban feljegyzett formában

Igen”

| e) | a „Check Community Licence Request (a közösségi engedély ellenőrzésére vonatkozó megkeresés)” fejlécű táblázatban a „Community Licence Number (közösségi engedély száma)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:







  „Community Licence Number (közösségi engedély száma) | Azon közösségi engedély vagy hitelesített másolat sorszáma, amellyel kapcsolatban adatokat kérnek (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező) | Igen” |
| --- | --- | --- | --- |

e)

a „Check Community Licence Request (a közösségi engedély ellenőrzésére vonatkozó megkeresés)” fejlécű táblázatban a „Community Licence Number (közösségi engedély száma)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Community Licence Number (közösségi engedély száma)

Azon közösségi engedély vagy hitelesített másolat sorszáma, amellyel kapcsolatban adatokat kérnek (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező)

Igen”

| f) | a „Check Community Licence Response (a közösségi engedély ellenőrzésére vonatkozó válasz)” fejlécű táblázat a következőképpen módosul:






  i. | az „Originating Authority (létrehozó hatóság)” bejegyzés után a táblázat a következő bejegyzésekkel egészül ki:







  „Status Code (státuskód) | A válasz státuskódja (pl. eredményes, eredménytelen, hiba stb.) | Igen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Status Message (a státusra vonatkozó üzenet) | Magyarázó státusleírás (ha szükséges) | Nem” |

f)

a „Check Community Licence Response (a közösségi engedély ellenőrzésére vonatkozó válasz)” fejlécű táblázat a következőképpen módosul:

i.

az „Originating Authority (létrehozó hatóság)” bejegyzés után a táblázat a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„Status Code (státuskód)

A válasz státuskódja (pl. eredményes, eredménytelen, hiba stb.)

Igen

Status Message (a státusra vonatkozó üzenet)

Magyarázó státusleírás (ha szükséges)

Nem”

| ii. | a „Transport Undertaking (fuvarozó vállalkozás)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  „Transport Undertaking (fuvarozó vállalkozás) | Igen, ha a státuskód: eredményes” |
| --- | --- | --- |

ii.

a „Transport Undertaking (fuvarozó vállalkozás)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Transport Undertaking (fuvarozó vállalkozás)

Igen, ha a státuskód: eredményes”

| iii. | a „Community Licence Details (közösségi engedély adatai)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  „Community Licence Details (közösségi engedély adatai) | Igen, ha a státuskód: eredményes” |
| --- | --- | --- |

iii.

a „Community Licence Details (közösségi engedély adatai)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Community Licence Details (közösségi engedély adatai)

Igen, ha a státuskód: eredményes”

| iv. | a „Community Licence Details (közösségi engedély adatai)” bejegyzés után a táblázat a következő bejegyzéssel egészül ki:







  „Licencing Authority (engedélyező hatóság) | Az a hatóság, amely a fuvarozó vállalkozás részére kiadta a közösségi engedélyt | Igen” |
| --- | --- | --- | --- |

iv.

a „Community Licence Details (közösségi engedély adatai)” bejegyzés után a táblázat a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Licencing Authority (engedélyező hatóság)

Az a hatóság, amely a fuvarozó vállalkozás részére kiadta a közösségi engedélyt

Igen”

| v. | a „Licence Number (az engedély száma)” és a „Licence Status (az engedély státusa)” bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:







  „Licence Number (az engedély száma) | A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének sorszáma a nyilvántartásban feljegyzett formában (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező) | Igen |
| --- | --- | --- | --- |
| Licence Status (az engedély státusa) | A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének státusa a nyilvántartásban feljegyzett formában | Igen” |

v.

a „Licence Number (az engedély száma)” és a „Licence Status (az engedély státusa)” bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:

„Licence Number (az engedély száma)

A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének sorszáma a nyilvántartásban feljegyzett formában (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező)

Igen

Licence Status (az engedély státusa)

A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyének státusa a nyilvántartásban feljegyzett formában

Igen”

| vi. | a „Certified True Copy Details (a hitelesített másolat adatai)” és a „Licence Number (az engedély száma)” bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:








  „Certified True Copy Details (a hitelesített másolat adatai) | Nem |
| --- | --- | --- |
| Certified True Copy Number (a hitelesített másolat száma) | A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyéről készült hitelesített másolat sorszáma a nyilvántartásban feljegyzett formában (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező) | Igen” |

vi.

a „Certified True Copy Details (a hitelesített másolat adatai)” és a „Licence Number (az engedély száma)” bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:

„Certified True Copy Details (a hitelesített másolat adatai)

Nem

Certified True Copy Number (a hitelesített másolat száma)

A fuvarozó vállalkozás közösségi engedélyéről készült hitelesített másolat sorszáma a nyilvántartásban feljegyzett formában (1–20 alfanumerikus karakterrel kitölthető szövegmező)

Igen”

| vii. | a „Licence Status (az engedély státusa)”, a „Licence Type (az engedély típusa)”, a „Start Date (érvénybe lépés)” és a „Suspension Date (a felfüggesztés ideje)” bejegyzéseket el kell hagyni; |
| --- | --- |

vii.

a „Licence Status (az engedély státusa)”, a „Licence Type (az engedély típusa)”, a „Start Date (érvénybe lépés)” és a „Suspension Date (a felfüggesztés ideje)” bejegyzéseket el kell hagyni;

| viii. | a „Suspension Expiry Date (a felfüggesztés lejárati ideje)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:







  „Withdrawal Expiry Date (a visszavonás lejárati ideje) | A közösségi engedélyről készült hitelesített másolat visszavonásának lejárati ideje | Nem” |
| --- | --- | --- | --- |

viii.

a „Suspension Expiry Date (a felfüggesztés lejárati ideje)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Withdrawal Expiry Date (a visszavonás lejárati ideje)

A közösségi engedélyről készült hitelesített másolat visszavonásának lejárati ideje

Nem”

| 3. | A VI. melléklet 2.2. pontja a következő mondattal egészül ki:

  „A felterjesztési eljárást kérésre részletesen be kell mutatni a Bizottság számára.” |
| --- | --- |

3.

A VI. melléklet 2.2. pontja a következő mondattal egészül ki:

„A felterjesztési eljárást kérésre részletesen be kell mutatni a Bizottság számára.”

| 4. | A VII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | A titoktartás érdekében a statisztikai és továbbítási adatok névtelenek maradnak. Az adott szállításszervezőt, fuvarozó vállalkozást, közösségi engedélyt vagy képesítési bizonyítványt azonosító adatok statisztikai célból nem állhatnak rendelkezésre.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A VII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.

| b) | a 4. és 5. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4. | Személyes adatok nem őrizhetők meg a naplókban a tranzakciók befejezésétől számított 6 hónapnál hosszabb ideig. A statisztikai és továbbítási adatokat határozatlan ideig meg kell őrizni. |
| --- | --- | --- |

b)

a 4. és 5. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.

Személyes adatok nem őrizhetők meg a naplókban a tranzakciók befejezésétől számított 6 hónapnál hosszabb ideig. A statisztikai és továbbítási adatokat határozatlan ideig meg kell őrizni.

| 5. | A jelentéstétel céljára használt statisztikai adatok többek között a következők lehetnek:






  a) | a megkereső tagállam; |
| --- | --- | --- |

5.

A jelentéstétel céljára használt statisztikai adatok többek között a következők lehetnek:

a)

a megkereső tagállam;

| b) | a megkeresett tagállam; |
| --- | --- |

b)

a megkeresett tagállam;

| c) | az üzenet típusa; |
| --- | --- |

c)

az üzenet típusa;

| d) | a válasz státuskódja; |
| --- | --- |

d)

a válasz státuskódja;

| e) | az üzenetek dátuma és időpontja; |
| --- | --- |

e)

az üzenetek dátuma és időpontja;

| f) | a válaszidő.” |
| --- | --- |

f)

a válaszidő.”

| 5. | A VIII. melléklet 2.4. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „2.4. | A jogsértésről szóló értesítésre vonatkozó megkeresést (Infringement Notification Request) és a jogsértésről szóló értesítésre adott választ (Infringement Notification Response) minden esetben nyugtázni kell a jogsértésről szóló értesítés nyugtázásáról szóló üzenettel (Infringement Notification Acknowledgement).” |
| --- | --- | --- |

5.

A VIII. melléklet 2.4. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„2.4.

---

HATÁROZATOK

| 2017.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1441 HATÁROZATA

(2017. június 30.)

a Lengyelország által „Támogatási program tejtermelők számára” címen bejelentett támogatási programról (No SA.45447 (2016/C) (ex 2016/N))

(az értesítés a C(2017) 4359. számú dokumentummal történt)

(Csak a lengyel nyelvű változat hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent említett rendelkezésnek megfelelően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2016. május 23-i levelével Lengyelország, az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban, tejtermelők számára létrehozott támogatási programot jelentett be (a továbbiakban: támogatási program). |
| --- | --- |

(1)

2016. május 23-i levelével Lengyelország, az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban, tejtermelők számára létrehozott támogatási programot jelentett be (a továbbiakban: támogatási program).

| (2) | 2016. június 1-jei levelével Lengyelország további információkat nyújtott. 2016. július 11-én a Bizottság levélben további információkat kért, amelyeket a lengyel hatóságok 2016. július 15-i levelükben biztosítottak. |
| --- | --- |

(2)

2016. június 1-jei levelével Lengyelország további információkat nyújtott. 2016. július 11-én a Bizottság levélben további információkat kért, amelyeket a lengyel hatóságok 2016. július 15-i levelükben biztosítottak.

| (3) | A Bizottság 2016. szeptember 16-i levelében (1) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) értesítette Lengyelországot, hogy a támogatásra vonatkozóan az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. Ugyanebben a levelében a Bizottság kifejezte arra vonatkozó kétségeit, hogy a támogatási program összeegyeztethető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2016. szeptember 16-i levelében (1) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) értesítette Lengyelországot, hogy a támogatásra vonatkozóan az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. Ugyanebben a levelében a Bizottság kifejezte arra vonatkozó kétségeit, hogy a támogatási program összeegyeztethető-e a belső piaccal.

1

| (4) | Lengyelország 2016. október 12-én kelt levelében információkat nyújtott be az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(4)

Lengyelország 2016. október 12-én kelt levelében információkat nyújtott be az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.

| (5) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (6) | A Bizottság az érdekelt felektől nem kapott észrevételt, és erről 2017. január 13-i levelében tájékoztatta Lengyelországot. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az érdekelt felektől nem kapott észrevételt, és erről 2017. január 13-i levelében tájékoztatta Lengyelországot.

| (7) | 2016. november 14-én és 2017. január 13-án a Bizottság levélben további információkat kért Lengyelországtól. E levelekre Lengyelország 2017. január 20-i levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(7)

2016. november 14-én és 2017. január 13-án a Bizottság levélben további információkat kért Lengyelországtól. E levelekre Lengyelország 2017. január 20-i levelében válaszolt.

2.   HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK

HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK

| (8) | A tej- és tejtermékágazatban a termelés mennyiségi korlátozása (a továbbiakban: tejkvótarendszer) sok éven át alapvető piacpolitikai eszköz volt. 1984-ben vezették be, és többször is meghosszabbították, legutóbb az 1234/2007/EK tanácsi rendelettel (3) (a továbbiakban: egységes KPSZ-rendelet) 2015. március 31-ig. Az utolsó kvótaév ezért 2014–2015. volt. A tejkvótarendszer elsődleges célja az volt, hogy az adott piacon csökkentse a kereslet és kínálat közötti egyensúlyhiányt, valamint az ebből származó strukturális többleteket, és így kedvezőbb piaci egyensúlyt teremtsen. Egy bizonyos garantált küszöbérték fölött a közvetlenül fogyasztásra begyűjtött vagy értékesített tej mennyiségére illetéket vetettek ki. Az illetéket a tagállamoknak akkor kellett megfizetniük, amint a nemzeti kvótát túllépték. A tagállamok a nemzeti kvótájuk túllépésének megfelelő illetéket egy 1 %-os átalányösszeg visszatartásával befizették az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapba (EMGA); a visszatartott összeg arra szolgált, hogy abból fedezni lehessen egyes termelők esetleges csődeseteit vagy végleges képtelenségüket arra, hogy megfizessék az esedékes illetékből rájuk eső hozzájárulást. Ezt követően a tagállamoknak a fizetés terhét meg kellett osztaniuk azon termelők között, amelyek hozzájárultak a túltermeléshez. E termelők pedig az érintett tagállam előtt – azon tény alapján, hogy túllépték a rendelkezésükre álló mennyiséget – felelősek voltak az esedékes illetékből rájuk eső hozzájárulás megfizetéséért. (4) |
| --- | --- |

(8)

A tej- és tejtermékágazatban a termelés mennyiségi korlátozása (a továbbiakban: tejkvótarendszer) sok éven át alapvető piacpolitikai eszköz volt. 1984-ben vezették be, és többször is meghosszabbították, legutóbb az 1234/2007/EK tanácsi rendelettel (3) (a továbbiakban: egységes KPSZ-rendelet) 2015. március 31-ig. Az utolsó kvótaév ezért 2014–2015. volt. A tejkvótarendszer elsődleges célja az volt, hogy az adott piacon csökkentse a kereslet és kínálat közötti egyensúlyhiányt, valamint az ebből származó strukturális többleteket, és így kedvezőbb piaci egyensúlyt teremtsen. Egy bizonyos garantált küszöbérték fölött a közvetlenül fogyasztásra begyűjtött vagy értékesített tej mennyiségére illetéket vetettek ki. Az illetéket a tagállamoknak akkor kellett megfizetniük, amint a nemzeti kvótát túllépték. A tagállamok a nemzeti kvótájuk túllépésének megfelelő illetéket egy 1 %-os átalányösszeg visszatartásával befizették az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapba (EMGA); a visszatartott összeg arra szolgált, hogy abból fedezni lehessen egyes termelők esetleges csődeseteit vagy végleges képtelenségüket arra, hogy megfizessék az esedékes illetékből rájuk eső hozzájárulást. Ezt követően a tagállamoknak a fizetés terhét meg kellett osztaniuk azon termelők között, amelyek hozzájárultak a túltermeléshez. E termelők pedig az érintett tagállam előtt – azon tény alapján, hogy túllépték a rendelkezésükre álló mennyiséget – felelősek voltak az esedékes illetékből rájuk eső hozzájárulás megfizetéséért. (4)

3

4

| (9) | A 2014–2015-ös kvótaévre Lengyelországban a nagykereskedelmi szállítók (tejtermelők) számára meghatározott nemzeti kvótát 580,3 millió kg-mal túllépték, ami miatt 659,8 millió PLN (megközelítőleg 152,7 millió EUR) illetéket kellett befizetni az uniós költségvetésbe. Az egyéni kvótájukat túllépő lengyel tejtermelőknek 100 kg-onként 90,98 PLN összegű illetéket kellett fizetniük a tejkvóta túllépéséért. |
| --- | --- |

(9)

A 2014–2015-ös kvótaévre Lengyelországban a nagykereskedelmi szállítók (tejtermelők) számára meghatározott nemzeti kvótát 580,3 millió kg-mal túllépték, ami miatt 659,8 millió PLN (megközelítőleg 152,7 millió EUR) illetéket kellett befizetni az uniós költségvetésbe. Az egyéni kvótájukat túllépő lengyel tejtermelőknek 100 kg-onként 90,98 PLN összegű illetéket kellett fizetniük a tejkvóta túllépéséért.

| (10) | 2015 márciusában a tej alacsony árára és a tejágazat pénzügyi nehézségeire figyelemmel az 595/2004/EK bizottsági rendeletet (5) módosította az (EU) 2015/517 bizottsági végrehajtási rendelet (6) az azon termelőkre nehezedő pénzügyi terhek könnyítése érdekében, akiknek a 2014–2015-ös kvótaévre vonatkozóan többletilletéket kellett fizetniük. |
| --- | --- |

(10)

2015 márciusában a tej alacsony árára és a tejágazat pénzügyi nehézségeire figyelemmel az 595/2004/EK bizottsági rendeletet (5) módosította az (EU) 2015/517 bizottsági végrehajtási rendelet (6) az azon termelőkre nehezedő pénzügyi terhek könnyítése érdekében, akiknek a 2014–2015-ös kvótaévre vonatkozóan többletilletéket kellett fizetniük.

5

6

| (11) | Ennek alapján Lengyelország olyan szabályokat fogadott el, amelyek lehetővé tették az érintett lengyel tejtermelők számára, hogy a tejkvóta túllépéséért kirótt illetéket három részletben fizessék meg (7). Az érintett tejtermelőknek az esedékes illeték legalább egyharmadát kitevő első részletet 2015. szeptember 30-ig kellett megfizetniük, 2016. szeptember 30-ig pedig meg kellett fizetniük a fizetendő illeték teljes összegének újabb legalább egyharmadát. A fizetendő illeték fennmaradó részét 2017. szeptember 30-ig kellett teljesíteni. A részletfizetésre vonatkozó rendszereket az 1408/2013/EU bizottsági rendeletben (8) meghatározott feltételekkel összhangban alkalmazták. |
| --- | --- |

(11)

Ennek alapján Lengyelország olyan szabályokat fogadott el, amelyek lehetővé tették az érintett lengyel tejtermelők számára, hogy a tejkvóta túllépéséért kirótt illetéket három részletben fizessék meg (7). Az érintett tejtermelőknek az esedékes illeték legalább egyharmadát kitevő első részletet 2015. szeptember 30-ig kellett megfizetniük, 2016. szeptember 30-ig pedig meg kellett fizetniük a fizetendő illeték teljes összegének újabb legalább egyharmadát. A fizetendő illeték fennmaradó részét 2017. szeptember 30-ig kellett teljesíteni. A részletfizetésre vonatkozó rendszereket az 1408/2013/EU bizottsági rendeletben (8) meghatározott feltételekkel összhangban alkalmazták.

7

8

| (12) | Amint az a fenti (1) preambulumbekezdésben szerepel, 2016. május 23-án Lengyelország támogatási programot jelentett be a Bizottságnak, amellyel elengedné a tejtermelőknek a 2014–2015-ös kvótaévre rendelkezésre álló egyedi kvóták túllépéséből keletkezett illetékhátralékot (a továbbiakban: fizetendő illeték). |
| --- | --- |

(12)

Amint az a fenti (1) preambulumbekezdésben szerepel, 2016. május 23-án Lengyelország támogatási programot jelentett be a Bizottságnak, amellyel elengedné a tejtermelőknek a 2014–2015-ös kvótaévre rendelkezésre álló egyedi kvóták túllépéséből keletkezett illetékhátralékot (a továbbiakban: fizetendő illeték).

3.   LEÍRÁS

LEÍRÁS

| (13) | A támogatási rendszer nemzeti jogalapja a tejtermelők számára támogatási program létrehozásáról szóló minisztertanácsi határozat (9) (a továbbiakban: minisztertanácsi határozat) és az államháztartási törvény (10). |
| --- | --- |

(13)

A támogatási rendszer nemzeti jogalapja a tejtermelők számára támogatási program létrehozásáról szóló minisztertanácsi határozat (9) (a továbbiakban: minisztertanácsi határozat) és az államháztartási törvény (10).

9

10

| (14) | A minisztertanácsi határozat értelmében a tejtermelő kérelmére a mezőgazdasági és vidékfejlesztési miniszter határozatot hoz a fizetendő illeték teljes összegének vagy egy részének a leírásáról. |
| --- | --- |

(14)

A minisztertanácsi határozat értelmében a tejtermelő kérelmére a mezőgazdasági és vidékfejlesztési miniszter határozatot hoz a fizetendő illeték teljes összegének vagy egy részének a leírásáról.

| (15) | A minisztertanácsi határozat értelmében azon tejtermelőknek biztosítható támogatás, akik:






  a) | közép- és kisvállalkozások, és |
| --- | --- | --- |

(15)

A minisztertanácsi határozat értelmében azon tejtermelőknek biztosítható támogatás, akik:

a)

közép- és kisvállalkozások, és

| b) | a 2014–2015. kvótaévben – a 2015. március 31-ig tartó rendszer keretében – az év adott napján rendelkezésre álló egyéni kvótát meghaladó mennyiségű tejet vagy tejterméket értékesítettek, és ezért az egységes KPSZ-rendeletben meghatározott illetéket kellett fizetniük; és |
| --- | --- |

b)

a 2014–2015. kvótaévben – a 2015. március 31-ig tartó rendszer keretében – az év adott napján rendelkezésre álló egyéni kvótát meghaladó mennyiségű tejet vagy tejterméket értékesítettek, és ezért az egységes KPSZ-rendeletben meghatározott illetéket kellett fizetniük; és

| c) | megfizették a fizetendő illeték első részletét; és |
| --- | --- |

c)

megfizették a fizetendő illeték első részletét; és

| d) | megfelelnek az államháztartási törvény 56. és 57. cikkében meghatározott, költségvetési követelések leírására vonatkozó feltételeknek; más szóval a leírás alkalmazandó, amennyiben:






  i) | a természetes személy meghalt, és nem hagyott hátra eszközöket, vagy olyan eszközöket hagyott hátra, amelyek más rendelkezések értelmében mentesek a végrehajtás alól, vagy mindennapi háztartási használatra való eszközöket hagyott hátra, amelyek értéke legfeljebb 6 000 PLN; |
| --- | --- | --- |

d)

megfelelnek az államháztartási törvény 56. és 57. cikkében meghatározott, költségvetési követelések leírására vonatkozó feltételeknek; más szóval a leírás alkalmazandó, amennyiben:

i)

a természetes személy meghalt, és nem hagyott hátra eszközöket, vagy olyan eszközöket hagyott hátra, amelyek más rendelkezések értelmében mentesek a végrehajtás alól, vagy mindennapi háztartási használatra való eszközöket hagyott hátra, amelyek értéke legfeljebb 6 000 PLN;

| ii) | a jogi személyt törölték a jogi személyek vonatkozó nyilvántartásából, ám ugyanakkor nincs semmilyen eszköz, amellyel szemben az esedékes illeték végrehajtható volna, és a költségvetési követelésért való felelősséget törvény alapján harmadik félnek nem ruházták át; |
| --- | --- |

ii)

a jogi személyt törölték a jogi személyek vonatkozó nyilvántartásából, ám ugyanakkor nincs semmilyen eszköz, amellyel szemben az esedékes illeték végrehajtható volna, és a költségvetési követelésért való felelősséget törvény alapján harmadik félnek nem ruházták át;

| iii) | alapos okkal feltételezhető, hogy a végrehajtási eljárás nem eredményezne olyan összeget, amely meghaladja az esedékes illeték behajtásának és végrehajtásának költségeit, illetve a végrehajtási eljárás sikertelen volt; |
| --- | --- |

iii)

alapos okkal feltételezhető, hogy a végrehajtási eljárás nem eredményezne olyan összeget, amely meghaladja az esedékes illeték behajtásának és végrehajtásának költségeit, illetve a végrehajtási eljárás sikertelen volt;

| iv) | a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeti egységet felszámolták; |
| --- | --- |

iv)

a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeti egységet felszámolták;

| v) | a támogatás az adós számára létérdek, vagy pedig közérdeket szolgál; |
| --- | --- |

v)

a támogatás az adós számára létérdek, vagy pedig közérdeket szolgál;

| vi) | a támogatást társadalmi vagy gazdasági okok igazolják, különösen az adós fizetőképessége és az államkincstár jogos érdeke. |
| --- | --- |

vi)

a támogatást társadalmi vagy gazdasági okok igazolják, különösen az adós fizetőképessége és az államkincstár jogos érdeke.

| (16) | A minisztertanácsi rendelet értelmében a támogatás attól az időponttól kezdve nyújtható, amikor a Bizottság 2017. október 31-ig kedvező döntést hoz a támogatási program belső piaccal való összeegyeztethetőségéről. |
| --- | --- |

(16)

A minisztertanácsi rendelet értelmében a támogatás attól az időponttól kezdve nyújtható, amikor a Bizottság 2017. október 31-ig kedvező döntést hoz a támogatási program belső piaccal való összeegyeztethetőségéről.

4.   AZ EUMSZ 108. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

AZ EUMSZ 108. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (17) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt értékelése szerint az állami támogatás EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett valamennyi feltétele teljesül (az eljárás megindításáról szóló határozat (28)–(33) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt értékelése szerint az állami támogatás EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett valamennyi feltétele teljesül (az eljárás megindításáról szóló határozat (28)–(33) preambulumbekezdése).

| (18) | A belső piaccal való összeegyeztethetőség kérdését illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a támogatás nem tekinthető az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában, sem pedig az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a), b) és d) pontjában foglalt eltérésnek (az eljárás megindításáról szóló határozat (35)–(36) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(18)

A belső piaccal való összeegyeztethetőség kérdését illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a támogatás nem tekinthető az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában, sem pedig az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a), b) és d) pontjában foglalt eltérésnek (az eljárás megindításáról szóló határozat (35)–(36) preambulumbekezdése).

| (19) | Továbbá a Bizottságnak kétségei voltak az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdése c) pontjának alkalmazhatóságát illetően, mivel úgy tűnt, hogy támogatás nem felel meg az agrárágazatban alkalmazandó állami támogatási szabályokban, azaz a 702/2014/EU bizottsági rendeletben (11), az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásban, 2014–2020 (12) (a továbbiakban: mezőgazdasági iránymutatás), a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatásban (13) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás), illetve az 1408/2013/EU rendeletben előírt támogatási kategóriák egyikének sem (az eljárás megindításáról szóló határozat (37)–(39) és (48)–(49) preambulumbekezdése). Ezenkívül a támogatás nem tűnt előmozdítani a tejágazat fejlődését az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(19)

Továbbá a Bizottságnak kétségei voltak az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdése c) pontjának alkalmazhatóságát illetően, mivel úgy tűnt, hogy támogatás nem felel meg az agrárágazatban alkalmazandó állami támogatási szabályokban, azaz a 702/2014/EU bizottsági rendeletben (11), az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásban, 2014–2020 (12) (a továbbiakban: mezőgazdasági iránymutatás), a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatásban (13) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás), illetve az 1408/2013/EU rendeletben előírt támogatási kategóriák egyikének sem (az eljárás megindításáról szóló határozat (37)–(39) és (48)–(49) preambulumbekezdése). Ezenkívül a támogatás nem tűnt előmozdítani a tejágazat fejlődését az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.

11

12

13

| (20) | Az eljárás megindításáról szóló határozat megállapította továbbá, hogy a támogatási program sérti az egységes KPSZ-rendeletnek a tejilleték szabályozására vonatkozó rendelkezéseit (az eljárás megindításáról szóló határozat (40)–(47) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(20)

Az eljárás megindításáról szóló határozat megállapította továbbá, hogy a támogatási program sérti az egységes KPSZ-rendeletnek a tejilleték szabályozására vonatkozó rendelkezéseit (az eljárás megindításáról szóló határozat (40)–(47) preambulumbekezdése).

5.   LENGYELORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

LENGYELORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (21) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor felmerült kételyek eloszlatása érdekében Lengyelország nem nyújtott be észrevételt. Ugyanakkor a lengyel hatóságok 2016. október 12-i és 2017. január 20-i levelében kifejtette, hogy a Bizottság kedvező határozatának hiányára tekintettel a támogatást nem vezették be és nem fogják bevezetni Lengyelországban (vö.: (16) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(21)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor felmerült kételyek eloszlatása érdekében Lengyelország nem nyújtott be észrevételt. Ugyanakkor a lengyel hatóságok 2016. október 12-i és 2017. január 20-i levelében kifejtette, hogy a Bizottság kedvező határozatának hiányára tekintettel a támogatást nem vezették be és nem fogják bevezetni Lengyelországban (vö.: (16) preambulumbekezdés).

6.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (22) | A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől.

7.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTÉNEK ÉRTÉKELÉSE

AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTÉNEK ÉRTÉKELÉSE

| (23) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „[h]a a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(23)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „[h]a a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (24) | Ahhoz, hogy valamely intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő együttes feltételeknek kell teljesülniük: i. az intézkedésnek az államnak betudhatónak kell lennie és azt állami forrásokból kell finanszírozni; ii. előnyhöz kell juttatnia a kedvezményezettet; iii. az előnynek szelektívnek kell lennie; és iv. az intézkedésnek torzítania kell a versenyt, vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie, és alkalmasnak kell lennie arra, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(24)

Ahhoz, hogy valamely intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő együttes feltételeknek kell teljesülniük: i. az intézkedésnek az államnak betudhatónak kell lennie és azt állami forrásokból kell finanszírozni; ii. előnyhöz kell juttatnia a kedvezményezettet; iii. az előnynek szelektívnek kell lennie; és iv. az intézkedésnek torzítania kell a versenyt, vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie, és alkalmasnak kell lennie arra, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

Állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatások

Állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatások

| (25) | A támogatási program a fizetendő illeték leírását biztosítja. Nemzeti rendelkezésekből ered, ezért az államnak tudható be. Ezenkívül az állami költségvetésből is finanszírozzák abban az értelemben, hogy az illetéket Lengyelország már kifizette az EMGA-nak, a fizetendő illeték leírásával tehát a lengyel állam olyan jövedelmekről mond le, amelyeket más célra használhatna. Az egyébként az államnak befizetendő bevételekről való lemondás állami források átruházásának minősül (14). |
| --- | --- |

(25)

A támogatási program a fizetendő illeték leírását biztosítja. Nemzeti rendelkezésekből ered, ezért az államnak tudható be. Ezenkívül az állami költségvetésből is finanszírozzák abban az értelemben, hogy az illetéket Lengyelország már kifizette az EMGA-nak, a fizetendő illeték leírásával tehát a lengyel állam olyan jövedelmekről mond le, amelyeket más célra használhatna. Az egyébként az államnak befizetendő bevételekről való lemondás állami források átruházásának minősül (14).

14

Szelektív/bizonyos vállalkozásoknak juttatott előny

Szelektív/bizonyos vállalkozásoknak juttatott előny

| (26) | A támogatási program potenciális kedvezményezettei Lengyelország egyes tejtermelő mezőgazdasági üzemei ((15) preambulumbekezdés) (15). |
| --- | --- |

(26)

A támogatási program potenciális kedvezményezettei Lengyelország egyes tejtermelő mezőgazdasági üzemei ((15) preambulumbekezdés) (15).

15

| (27) | Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az előny olyan gazdasági előny, amelyet egy adott vállalkozás rendes piaci körülmények között – azaz állami beavatkozás nélkül – nem tudott volna megszerezni (16). A bejelentett intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha olyan előnyt biztosít a kedvezményezett számára, amely révén a szokásosan a saját költségvetéséből fizetendő költségek megfizetése alól mentesül. |
| --- | --- |

(27)

Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az előny olyan gazdasági előny, amelyet egy adott vállalkozás rendes piaci körülmények között – azaz állami beavatkozás nélkül – nem tudott volna megszerezni (16). A bejelentett intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha olyan előnyt biztosít a kedvezményezett számára, amely révén a szokásosan a saját költségvetéséből fizetendő költségek megfizetése alól mentesül.

16

| (28) | Az utóbbi idők ítélkezési gyakorlata, nevezetesen a Törvényszék T-538/11. sz., Belga Királyság kontra Európai Bizottság ügyben hozott ítélete ismételten hangsúlyozta, hogy
  „a vállalkozás költségvetésére általában nehezedő teher fogalma magában foglalja többek között azokat a kiegészítő költségeket, amelyeket a vállalkozásoknak olyan, a gazdasági tevékenységre vonatkozó kötelezettségek miatt kell viselniük, amelyek valamely jogszabályból, rendeletből vagy megállapodásból erednek”
   (17). |
| --- | --- |

(28)

Az utóbbi idők ítélkezési gyakorlata, nevezetesen a Törvényszék T-538/11. sz., Belga Királyság kontra Európai Bizottság ügyben hozott ítélete ismételten hangsúlyozta, hogy
  „a vállalkozás költségvetésére általában nehezedő teher fogalma magában foglalja többek között azokat a kiegészítő költségeket, amelyeket a vállalkozásoknak olyan, a gazdasági tevékenységre vonatkozó kötelezettségek miatt kell viselniük, amelyek valamely jogszabályból, rendeletből vagy megállapodásból erednek”
   (17).

„a vállalkozás költségvetésére általában nehezedő teher fogalma magában foglalja többek között azokat a kiegészítő költségeket, amelyeket a vállalkozásoknak olyan, a gazdasági tevékenységre vonatkozó kötelezettségek miatt kell viselniük, amelyek valamely jogszabályból, rendeletből vagy megállapodásból erednek”

17

| (29) | Az olyan költségek, mint a jelen esetben a tejilleték, olyan költségek, amelyeket a tejtermelőknek saját költségvetésükből kell viselniük a szokásos üzleti tevékenység keretében. A tejilleték fizetésének kötelezettsége az egységes KPSZ-rendeletből, valamint a tej és tejtermékek piacának szervezésére vonatkozó nemzeti szabályokból ered (lásd a (8) – (10) preambulumbekezdést). Amennyiben bizonyos vállalkozások teljesen vagy részlegesen mentesülnek az ilyen költségek alól, az azt jelenti, hogy előnyben részesülnek. |
| --- | --- |

(29)

Az olyan költségek, mint a jelen esetben a tejilleték, olyan költségek, amelyeket a tejtermelőknek saját költségvetésükből kell viselniük a szokásos üzleti tevékenység keretében. A tejilleték fizetésének kötelezettsége az egységes KPSZ-rendeletből, valamint a tej és tejtermékek piacának szervezésére vonatkozó nemzeti szabályokból ered (lásd a (8) – (10) preambulumbekezdést). Amennyiben bizonyos vállalkozások teljesen vagy részlegesen mentesülnek az ilyen költségek alól, az azt jelenti, hogy előnyben részesülnek.

| (30) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a támogatási program szelektív előnyt biztosít a tejtermelők számára. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a támogatási program szelektív előnyt biztosít a tejtermelők számára.

A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (31) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy vállalkozás versenyhelyzetének valamely állami támogatás hatására jelentkező javulása általában a versenynek az ilyen támogatásban nem részesülő más vállalkozások hátrányára bekövetkező torzulását jelzi (18). Az Unión belüli kereskedelem előtt nyitott piacon működő vállalkozás számára nyújtott támogatás a tagállamok közötti kereskedelemre is hatással lehet (19). A mezőgazdasági termékek – köztük a tej – Unión belüli kereskedelme jelentős (20), és Lengyelország az Unió egyik legnagyobb tejtermelője (21). |
| --- | --- |

(31)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy vállalkozás versenyhelyzetének valamely állami támogatás hatására jelentkező javulása általában a versenynek az ilyen támogatásban nem részesülő más vállalkozások hátrányára bekövetkező torzulását jelzi (18). Az Unión belüli kereskedelem előtt nyitott piacon működő vállalkozás számára nyújtott támogatás a tagállamok közötti kereskedelemre is hatással lehet (19). A mezőgazdasági termékek – köztük a tej – Unión belüli kereskedelme jelentős (20), és Lengyelország az Unió egyik legnagyobb tejtermelője (21).

18

19

20

21

| (32) | Az e határozatban vizsgált támogatási program agrárágazati tevékenységeknek, különösen a tejfeldolgozók tevékenységeinek a támogatására szolgál. Amint az a fentiekben is szerepel, a tejfeldolgozók termékeinek kereskedelme az Unión belül is folyik. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó program alkalmas arra, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(32)

Az e határozatban vizsgált támogatási program agrárágazati tevékenységeknek, különösen a tejfeldolgozók tevékenységeinek a támogatására szolgál. Amint az a fentiekben is szerepel, a tejfeldolgozók termékeinek kereskedelme az Unión belül is folyik. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó program alkalmas arra, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (33) | A mezőgazdasági termékek jelentős mértékű kereskedelmére tekintettel feltételezhető, hogy a szóban forgó program torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, és alkalmas arra, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(33)

A mezőgazdasági termékek jelentős mértékű kereskedelmére tekintettel feltételezhető, hogy a szóban forgó program torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, és alkalmas arra, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

A támogatás fennállására vonatkozó következtetés

A támogatás fennállására vonatkozó következtetés

| (34) | A támogatási programról tehát megállapítható, hogy az az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás. |
| --- | --- |

(34)

A támogatási programról tehát megállapítható, hogy az az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás.

8.   A TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

A TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

| (35) | Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok kötelessége a Bizottságot a támogatás nyújtására irányuló mindennemű szándékról tájékoztatni. A tagállamok továbbá ezeket a támogatásokat addig nem hajthatják végre, amíg a Bizottság azokat összeegyeztethetőnek nem minősíti (felfüggesztési kötelezettség). |
| --- | --- |

(35)

Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok kötelessége a Bizottságot a támogatás nyújtására irányuló mindennemű szándékról tájékoztatni. A tagállamok továbbá ezeket a támogatásokat addig nem hajthatják végre, amíg a Bizottság azokat összeegyeztethetőnek nem minősíti (felfüggesztési kötelezettség).

| (36) | A támogatási programot 2016. május 23-án jelentették be a Bizottságnak, és annak végrehajtására még nem került sor. Ezért megállapítható, hogy Lengyelország betartotta az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(36)

A támogatási programot 2016. május 23-án jelentették be a Bizottságnak, és annak végrehajtására még nem került sor. Ezért megállapítható, hogy Lengyelország betartotta az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.

9.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSE

AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSE

| (37) | mivel így a bejelentett támogatási program az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, a mezőgazdaság területére vonatkozó állami támogatási szabályok fényében értékelni kell az összeegyeztethetőségét. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tagállam feladata annak bizonyítása, hogy valamely intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal (22). A Bizottság megjegyzi, hogy a lengyel hatóságok nem adtak elő semmilyen információt arra vonatkozóan, hogy a támogatási program miért lenne a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető a Bizottság állami támogatási eszközei és különösen az alább felsorolt eszközök alapján. |
| --- | --- |

(37)

mivel így a bejelentett támogatási program az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, a mezőgazdaság területére vonatkozó állami támogatási szabályok fényében értékelni kell az összeegyeztethetőségét. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tagállam feladata annak bizonyítása, hogy valamely intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal (22). A Bizottság megjegyzi, hogy a lengyel hatóságok nem adtak elő semmilyen információt arra vonatkozóan, hogy a támogatási program miért lenne a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető a Bizottság állami támogatási eszközei és különösen az alább felsorolt eszközök alapján.

22

| (38) | Amint arra az eljárás megindításáról szóló határozat már kitért, az értékelt támogatási program nem felel meg egyik olyan támogatási kategóriának sem, amelyekről a mezőgazdasági iránymutatás vagy a 702/2014/EU rendelet rendelkezik. A Bizottság Lengyelország erre vonatkozó észrevétele hiányában megjegyzi, hogy a mezőgazdasági iránymutatás és a 702/2014/EU rendelet alkalmazhatóságával kapcsolatos kételyeit megerősítve látja. |
| --- | --- |

(38)

Amint arra az eljárás megindításáról szóló határozat már kitért, az értékelt támogatási program nem felel meg egyik olyan támogatási kategóriának sem, amelyekről a mezőgazdasági iránymutatás vagy a 702/2014/EU rendelet rendelkezik. A Bizottság Lengyelország erre vonatkozó észrevétele hiányában megjegyzi, hogy a mezőgazdasági iránymutatás és a 702/2014/EU rendelet alkalmazhatóságával kapcsolatos kételyeit megerősítve látja.

| (39) | Továbbá, amint az már az eljárás megindításáról szóló határozatban is szerepel, az értékelt program szerinti támogatás nem felel meg a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára nyújtott támogatás feltételeinek. A Bizottság Lengyelország erre vonatkozó észrevétele hiányában megjegyzi, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alkalmazhatóságával kapcsolatos kételyeit megerősítve látja. |
| --- | --- |

(39)

Továbbá, amint az már az eljárás megindításáról szóló határozatban is szerepel, az értékelt program szerinti támogatás nem felel meg a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára nyújtott támogatás feltételeinek. A Bizottság Lengyelország erre vonatkozó észrevétele hiányában megjegyzi, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alkalmazhatóságával kapcsolatos kételyeit megerősítve látja.

| (40) | A Bizottság továbbá Lengyelország csekély összegű támogatással kapcsolatos észrevétele hiányában megjegyzi, hogy az 1408/2013/EU rendelet alkalmazhatóságával kapcsolatos kételyeit megerősítve látja. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság továbbá Lengyelország csekély összegű támogatással kapcsolatos észrevétele hiányában megjegyzi, hogy az 1408/2013/EU rendelet alkalmazhatóságával kapcsolatos kételyeit megerősítve látja.

| (41) | Bejelentésében Lengyelország a mezőgazdasági iránymutatás 30. pontjára hivatkozott. A mezőgazdasági iránymutatás 30. pontja értelmében a Bizottság a mezőgazdasági iránymutatás vagy bármely más vonatkozó állami támogatási szabály hatálya alá nem tartozó támogatási intézkedéseket eseti alapon, közvetlenül az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján értékeli, figyelembe véve az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkében meghatározott szabályokat, a KAP-ot és analógia útján a mezőgazdasági iránymutatást, ha lehetséges. A mezőgazdasági iránymutatás hatálya alá nem tartozó állami támogatást bejelentő tagállamoknak be kell bizonyítaniuk, hogy a szóban forgó állami támogatás megfelel a mezőgazdasági iránymutatás I. részének 3. fejezetében meghatározott közös értékelési elveknek. A Bizottság az ilyen intézkedéseket csak akkor hagyja jóvá, ha az ágazat fejlődéséhez történő pozitív hozzájárulás egyértelműen túlsúlyban van a belső piaci verseny torzulásának és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolásának kockázatával szemben. |
| --- | --- |

(41)

Bejelentésében Lengyelország a mezőgazdasági iránymutatás 30. pontjára hivatkozott. A mezőgazdasági iránymutatás 30. pontja értelmében a Bizottság a mezőgazdasági iránymutatás vagy bármely más vonatkozó állami támogatási szabály hatálya alá nem tartozó támogatási intézkedéseket eseti alapon, közvetlenül az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján értékeli, figyelembe véve az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkében meghatározott szabályokat, a KAP-ot és analógia útján a mezőgazdasági iránymutatást, ha lehetséges. A mezőgazdasági iránymutatás hatálya alá nem tartozó állami támogatást bejelentő tagállamoknak be kell bizonyítaniuk, hogy a szóban forgó állami támogatás megfelel a mezőgazdasági iránymutatás I. részének 3. fejezetében meghatározott közös értékelési elveknek. A Bizottság az ilyen intézkedéseket csak akkor hagyja jóvá, ha az ágazat fejlődéséhez történő pozitív hozzájárulás egyértelműen túlsúlyban van a belső piaci verseny torzulásának és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolásának kockázatával szemben.

| (42) | A Bizottság az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése hatálya alá eső támogatási ügyekben jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkezik (23). |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése hatálya alá eső támogatási ügyekben jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkezik (23).

23

| (43) | Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése négy esetet jelöl meg, amikor az állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. A Bizottság véleménye szerint az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a), b) és d) pontjában előírt eltérések nem alkalmazandók a jelen esetben, mivel a szóban forgó támogatási program nem az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítását célozza, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, és a támogatások nem is valamely közös európai érdeket szolgáló projekt megvalósítását vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését vagy a kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítását célozzák. |
| --- | --- |

(43)

Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése négy esetet jelöl meg, amikor az állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. A Bizottság véleménye szerint az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a), b) és d) pontjában előírt eltérések nem alkalmazandók a jelen esetben, mivel a szóban forgó támogatási program nem az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítását célozza, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, és a támogatások nem is valamely közös európai érdeket szolgáló projekt megvalósítását vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését vagy a kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítását célozzák.

| (44) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(44)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (45) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával való összeegyeztethetőség érdekében a támogatásnak közös érdekű célt kell szolgálnia. E tekintetben a mezőgazdasági ágazatban nyújtott támogatásnak különösen összhangban kell lennie a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének szabályaival. Amennyiben egy adott területen létezik a piac közös szervezésére vonatkozó szabályozás, a tagállamoknak tartózkodniuk kell az olyan intézkedések meghozatalától, amelyek aláásnák azt, vagy kivételeket eredményeznének (24). |
| --- | --- |

(45)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával való összeegyeztethetőség érdekében a támogatásnak közös érdekű célt kell szolgálnia. E tekintetben a mezőgazdasági ágazatban nyújtott támogatásnak különösen összhangban kell lennie a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének szabályaival. Amennyiben egy adott területen létezik a piac közös szervezésére vonatkozó szabályozás, a tagállamoknak tartózkodniuk kell az olyan intézkedések meghozatalától, amelyek aláásnák azt, vagy kivételeket eredményeznének (24).

24

| (46) | A tej- és tejtermékágazatban az érintett szabályokat az egységes KPSZ-rendelet és az 595/2004/EK rendelet határozza meg. Az 595/2004/EK rendelet részletes szabályokat állapít meg a tej- és tejtermékágazatban alkalmazandó illetékre, és többek között az illeték megfizetésére vonatkozóan. Az (EU) 2015/517 végrehajtási rendelet által bevezetett módosítás lehetővé tette a tagállamoknak, hogy a 2014. április 1-jén kezdődő 12 hónapos időszakhoz kapcsolódóan fizetendő illeték összegét 2017. szeptember 30-ig három éves részletben kamat nélkül fizettessék meg. Az egységes KPSZ rendelet az illeték megfizetése tekintetében nem ír elő további kivételt. Lengyelország az említett engedélyt csekély összegű támogatás felhasználásával élve használta ki. Emellett a jelenlegi támogatási rendszer az illeték (második és harmadik részlet) törléséről rendelkezik azon mezőgazdasági termelők esetében, akik a számukra rendelkezésre álló mennyiséget túllépték, és így a mezőgazdasági termékek piacának közös szervezésére vonatkozó szabályok értelmében a lengyel állam előtt felelősek az illeték megfizetéséért. Egyes lengyel tejtermelőknek az illeték megfizetésének kötelezettsége alóli mentesítése aláásná a kvótarendszert, és torzítaná az azon termelőkkel való versenyt, akik betartották a kvótát vagy lépéseket tettek az egyéni illetékük megfizetésére (25). |
| --- | --- |

(46)

A tej- és tejtermékágazatban az érintett szabályokat az egységes KPSZ-rendelet és az 595/2004/EK rendelet határozza meg. Az 595/2004/EK rendelet részletes szabályokat állapít meg a tej- és tejtermékágazatban alkalmazandó illetékre, és többek között az illeték megfizetésére vonatkozóan. Az (EU) 2015/517 végrehajtási rendelet által bevezetett módosítás lehetővé tette a tagállamoknak, hogy a 2014. április 1-jén kezdődő 12 hónapos időszakhoz kapcsolódóan fizetendő illeték összegét 2017. szeptember 30-ig három éves részletben kamat nélkül fizettessék meg. Az egységes KPSZ rendelet az illeték megfizetése tekintetében nem ír elő további kivételt. Lengyelország az említett engedélyt csekély összegű támogatás felhasználásával élve használta ki. Emellett a jelenlegi támogatási rendszer az illeték (második és harmadik részlet) törléséről rendelkezik azon mezőgazdasági termelők esetében, akik a számukra rendelkezésre álló mennyiséget túllépték, és így a mezőgazdasági termékek piacának közös szervezésére vonatkozó szabályok értelmében a lengyel állam előtt felelősek az illeték megfizetéséért. Egyes lengyel tejtermelőknek az illeték megfizetésének kötelezettsége alóli mentesítése aláásná a kvótarendszert, és torzítaná az azon termelőkkel való versenyt, akik betartották a kvótát vagy lépéseket tettek az egyéni illetékük megfizetésére (25).

25

| (47) | Mindezek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a tejilleték leírása nem egyeztethető össze az egységes KPSZ-rendelettel és az 595/2004/EK rendelettel, és így a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének a tejkvótarendszerre vonatkozó szabályaival. |
| --- | --- |

(47)

Mindezek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a tejilleték leírása nem egyeztethető össze az egységes KPSZ-rendelettel és az 595/2004/EK rendelettel, és így a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének a tejkvótarendszerre vonatkozó szabályaival.

| (48) | A tejilleték leírása csupán a vállalkozások pénzügyi helyzetének javítását célzó eszköz, amely semmiképpen sem járul hozzá az ágazat fejlődéséhez, nem követ közös érdekű célt, és nem egyeztethető össze a KPSZ szabályaival. |
| --- | --- |

(48)

A tejilleték leírása csupán a vállalkozások pénzügyi helyzetének javítását célzó eszköz, amely semmiképpen sem járul hozzá az ágazat fejlődéséhez, nem követ közös érdekű célt, és nem egyeztethető össze a KPSZ szabályaival.

| (49) | Másfelől, amennyiben egy állami támogatási intézkedés szükségképpen az uniós jog megsértésével jár, a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek (26). |
| --- | --- |

(49)

Másfelől, amennyiben egy állami támogatási intézkedés szükségképpen az uniós jog megsértésével jár, a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek (26).

26

| (50) | Következésképpen a támogatási program nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(50)

Következésképpen a támogatási program nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés

Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés

| (51) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett támogatási program az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(51)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett támogatási program az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, amely összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

| (52) | mivel a támogatási programot nem hajtották végre ((21) preambulumbekezdés), nincs szükség az állami támogatás visszafizettetésére, |
| --- | --- |

(52)

mivel a támogatási programot nem hajtották végre ((21) preambulumbekezdés), nincs szükség az állami támogatás visszafizettetésére,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tejtermelők támogatására Lengyelország által 2016. május 23-án bejelentett támogatási program az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. Ez az állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal. Ebből következően a lengyel hatóságok nem hajthatják végre a támogatást.

2. cikk

Ennek a határozatnak a bejelentésétől számított két hónapon belül Lengyelország tájékoztatja a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a határozat végrehajtása érdekében hozott.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2017. június 30-án.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  C(2016) 5770 final.

1

(2)  
  HL C 406., 2016.11.4., 86. o.

2

(3)  A Tanács 1234/2007/EK rendelete (2007. október 22.) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.).

3

(4)  Lengyelországban ezt a kötelezettséget a tej- és tejtermékpiac szervezéséről szóló, 2004. április 20-i törvény (DZ. U., 2004., 93. szám, 897. poz., a későbbiekben módosított változatában) állapította meg.

4

(5)  A Bizottság 595/2004/EK rendelete (2004. március 30.) a tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 94., 2004.3.31., 22. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2015/517 végrehajtási rendelete (2015. március 26.) a tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 595/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2015.3.27., 73. o.).

6

(7)  Az egyéni kvóták 2014–2015-ös kvótaévben való túllépéséért a tejtermelők által fizetendő illeték részleteinek a mezőgazdasági piaci hivatal által történő megállapításáról szóló 2015. július 29-i minisztertanácsi rendelet (Dz. U. 2015., 1105. poz.) [Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 29 lipca 2015 r. w sprawie realizacji przez Agencję Rynku Rolnego zadania polegającego na rozkładaniu na raty opłaty należnej od producentów mleka za przekroczenie kwot indywidualnych w roku kwotowym 2014/2015, Dz. U. 2015, poz. 1105].

7

Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 29 lipca 2015 r. w sprawie realizacji przez Agencję Rynku Rolnego zadania polegającego na rozkładaniu na raty opłaty należnej od producentów mleka za przekroczenie kwot indywidualnych w roku kwotowym 2014/2015, Dz. U. 2015, poz. 1105]

(8)  A Bizottság 1408/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.).

8

(9)  
  2016. május 19-i minisztertanácsi határozat a tejtermelők számára támogatási program létrehozásáról [Uchwała Rady Ministrów z dnia 19 maja 2016 r. w sprawie ustanowienia programu pomocy producentom mleka].

9

Uchwała Rady Ministrów z dnia 19 maja 2016 r. w sprawie ustanowienia programu pomocy producentom mleka

(10)  
  2009. augusztus 27-i államháztartási törvény (Dz. U. 2013., 885. poz., a későbbiekben módosított változatában) [Ustawa z dnia 27 sierpnia 2009 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2013 r., poz. 885, z późn. zm.)].

10

Ustawa z dnia 27 sierpnia 2009 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2013 r., poz. 885, z późn. zm.)

(11)  A Bizottság 702/2014/EU rendelete (2014. június 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 193., 2014.7.1., 1. o.).

11

(12)  
  HL C 204., 2014.7.1., 1. o.

12

(13)  
  HL C 249., 2014.7.31., 1. o.

13

(14)  Lásd: Francia Köztársaság kontra Ladbroke Racing Ltd és az Európai Közösségek Bizottsága, C-83/98 P, EU:C:2000:248, 48–51. pont.

14

(15)  Az eljárás megindításáról szóló határozatban ((31) preambulumbekezdés, 8. lábjegyzet) a Bizottság kétségbe vonta különösen annak valószínűségét, hogy a támogatás előnyeiből ténylegesen részesülhet néhány kedvezményezett. A lengyel hatóságok azonban nem szolgáltattak olyan információt, amely eloszlatta volna a Bizottság kétségeit.

15

(16)  Lásd: a C-39/94. sz. SFEI és társai ügyben hozott ítélet (EU:C:1996:285) 60. pontját, valamint a C-342/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:1999:210) 41. pontját.

16

(17)  EU:T:2015:188, 76. pont.

17

(18)  Lásd a C-730/79. sz. Philip Morris Holland BV kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:1980:209) 11–12. pontját.

18

(19)  Lásd különösen a C-102/87. sz. Francia Köztársaság kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:1988:391) 19. pontját.

19

(20)  2015-ben a tej Unión belüli kereskedelme több mint 4,5 milliárd eurót, az összes tejterméké pedig több mint 28 milliárd eurót tett ki. Forrás: Eurostat.

20

(21)  2015-ben az Unióban az ötödik legnagyobb tehéntej-termelő Lengyelország volt, több mint 10 millió tonna tejjel. Forrás: Eurostat.

21

(22)  Lásd a C-364/90. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:1993:157) 20. pontját; a T-132/96 és T-143/96. sz. Freistaat Sachsen és mások kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:T:1999:326) 140. pontját; a C-372/97. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:2004:234) 81. pontját.

22

(23)  Lásd például: a C-39/94. sz. SFEI és társai ügyben hozott ítélet (EU:C:1996:285) 36. pontját, valamint a T-214/95. sz., Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:1998:77) 86. pontját.

23

(24)  Lásd például a C-456/00. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:2002:753) 30–33. pontját.

24

(25)  Jelenleg kötelezettségszegési eljárás van folyamatban Olaszországgal szemben, amiért nem szedte be az olasz termelőktől járó tejilletéket (C-433/15. sz. ügy.)

25

(26)  Lásd például a C-156/98. sz. Németország kontra Bizottság ügy (EU:C:2000:467) 78. pontját, és a C-333/07. sz. Régie Networks kontra Rhone Alpes Bourgogne ügy (EU:C:2008:764) 94–116. pontját.

26

---