# Europeiska unionens L 207/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 207 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången10 augusti 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 207

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången10 augusti 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1444 av den 9 augusti 2017 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av visst korrosionsbeständigt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1445 av den 8 augusti 2017 om den grupp produkter som är avsedda att förhindra och behandla cystit och vars huvudsakliga, avsedda verkan bygger på proantocyanidiner som finns i tranbär (Vaccinium macrocarpon)
  [delgivet med nr C(2017) 5431] | 28 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 103 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av föroreningsbegränsande ersättningsanordningar till motordrivna fordon [2017/1446] | 30 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1444 av den 9 augusti 2017 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av visst korrosionsbeständigt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1445 av den 8 augusti 2017 om den grupp produkter som är avsedda att förhindra och behandla cystit och vars huvudsakliga, avsedda verkan bygger på proantocyanidiner som finns i tranbär (Vaccinium macrocarpon)
  [delgivet med nr C(2017) 5431]

Vaccinium macrocarpon

[delgivet med nr C(2017) 5431]

28

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 103 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av föroreningsbegränsande ersättningsanordningar till motordrivna fordon [2017/1446]

30

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 10.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1444

av den 9 augusti 2017

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av visst korrosionsbeständigt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 9 december 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av visst korrosionsbeständigt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 5 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 9 december 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av visst korrosionsbeständigt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 5 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

Kina

det berörda landet

grundförordningen

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 25 oktober 2016 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 53 % av unionens sammanlagda tillverkning av korrosionsbeständigt stål. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav vållad väsentlig skada, som var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 25 oktober 2016 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 53 % av unionens sammanlagda tillverkning av korrosionsbeständigt stål. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav vållad väsentlig skada, som var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes.

Eurofer

klaganden

1.2   Registrering

Registrering

| (3) | Till följd av en begäran från klaganden den 24 maj 2017, som åtföljdes av nödvändig bevisning, offentliggjorde kommissionen den 8 juli 2017 genomförandeförordning (EU) 2017/1238 (3) genom vilken import av vissa produkter av korrosionsbeständigt stål med ursprung i Kina görs till föremål för registrering från och med den 9 juli 2017. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av en begäran från klaganden den 24 maj 2017, som åtföljdes av nödvändig bevisning, offentliggjorde kommissionen den 8 juli 2017 genomförandeförordning (EU) 2017/1238 (3) genom vilken import av vissa produkter av korrosionsbeständigt stål med ursprung i Kina görs till föremål för registrering från och med den 9 juli 2017.

3

| (4) | Kommissionen hade tillräcklig prima facie-bevisning för att motivera behovet av att registrera importen, eftersom importen från och marknadsandelen för det berörda landet hade ökat markant efter det att undersökningen inleddes och drog slutsatsen att villkoren enligt artikel 14.5 i grundförordningen var uppfyllda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen hade tillräcklig prima facie-bevisning för att motivera behovet av att registrera importen, eftersom importen från och marknadsandelen för det berörda landet hade ökat markant efter det att undersökningen inleddes och drog slutsatsen att villkoren enligt artikel 14.5 i grundförordningen var uppfyllda.

1.3   Berörda parter

Berörda parter

| (5) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (6) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(6)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

1.4   Tillverkare i det jämförbara landet

Tillverkare i det jämförbara landet

| (7) | I syfte att välja ut ett jämförbart land kontaktade kommissionen tillverkare i Brasilien, Kanada, Indien, Japan, Sydkorea, Taiwan, Turkiet, Ukraina och Förenta staterna för att underrätta dem om inledandet och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(7)

I syfte att välja ut ett jämförbart land kontaktade kommissionen tillverkare i Brasilien, Kanada, Indien, Japan, Sydkorea, Taiwan, Turkiet, Ukraina och Förenta staterna för att underrätta dem om inledandet och uppmanade dem att delta.

| (8) | I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen också de berörda parterna om att den planerade att använda Kanada som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen också de berörda parterna om att den planerade att använda Kanada som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.

jämförbart land

1.5   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (9) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande på de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande på de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.5.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (10) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av de största representativa produktions- och försäljningsvolymerna, samtidigt som man försökte säkerställa geografisk spridning. Det preliminära urvalet bestod av fyra unionstillverkare belägna i fyra olika medlemsstater, vilka svarade för mer än 30 % av unionens tillverkning av korrosionsbeständigt stål. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(10)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av de största representativa produktions- och försäljningsvolymerna, samtidigt som man försökte säkerställa geografisk spridning. Det preliminära urvalet bestod av fyra unionstillverkare belägna i fyra olika medlemsstater, vilka svarade för mer än 30 % av unionens tillverkning av korrosionsbeständigt stål. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

| (11) | Båda företagen invände skriftligen för att förklara att de inte hade möjlighet att fylla i det nödvändiga frågeformuläret. Samtidigt som de vidhöll sitt stöd för klagomålet drog de sig tillbaka från det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(11)

Båda företagen invände skriftligen för att förklara att de inte hade möjlighet att fylla i det nödvändiga frågeformuläret. Samtidigt som de vidhöll sitt stöd för klagomålet drog de sig tillbaka från det preliminära urvalet.

| (12) | Kommissionen undersökte följderna av uteslutandet av dessa två företag från urvalet och drog slutsatsen att, genom att man tagit med två andra företag, urvalet fortfarande var representativt för unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen undersökte följderna av uteslutandet av dessa två företag från urvalet och drog slutsatsen att, genom att man tagit med två andra företag, urvalet fortfarande var representativt för unionsindustrins situation.

| (13) | Det största av de två företag som inte ingick i urvalet angav i sin begäran att det var under statlig kontroll och under försäljning genom publik emission inom ramen för ett anbudsförfarande. Med hänsyn till dessa omständigheter drog kommissionen slutsatsen att företagets medtagande skulle påverka den finansiella mikroindikatorerna i stickprovet negativt på ett betydande sätt, särskilt med tanke på de stora produktions- och försäljningsvolymer som berörs. |
| --- | --- |

(13)

Det största av de två företag som inte ingick i urvalet angav i sin begäran att det var under statlig kontroll och under försäljning genom publik emission inom ramen för ett anbudsförfarande. Med hänsyn till dessa omständigheter drog kommissionen slutsatsen att företagets medtagande skulle påverka den finansiella mikroindikatorerna i stickprovet negativt på ett betydande sätt, särskilt med tanke på de stora produktions- och försäljningsvolymer som berörs.

| (14) | Det andra företaget förklarade att det aktivt samarbetade i andra antidumpningsförfaranden och inte hade tillräckliga resurser för att kunna hantera även detta fall. Med beaktande av det faktum att företaget skulle kunna ersättas utan att skada urvalets representativitet, drog kommissionen slutsatsen att det var rimligt och proportionerligt att godta företagets begäran att inte ingå i urvalet. |
| --- | --- |

(14)

Det andra företaget förklarade att det aktivt samarbetade i andra antidumpningsförfaranden och inte hade tillräckliga resurser för att kunna hantera även detta fall. Med beaktande av det faktum att företaget skulle kunna ersättas utan att skada urvalets representativitet, drog kommissionen slutsatsen att det var rimligt och proportionerligt att godta företagets begäran att inte ingå i urvalet.

| (15) | Kommissionen meddelade därför parterna att två andra företag valts ut till stickprovet och begärde återigen synpunkter från de berörda parterna. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen meddelade därför parterna att två andra företag valts ut till stickprovet och begärde återigen synpunkter från de berörda parterna.

| (16) | Eurofer lämnade synpunkter och föreslog att lägga till ett femte företag i syfte att förbättra den geografiska representativiteten i urvalet. Efter att ha granskat dessa synpunkter drog kommissionen slutsatsen att det reviderade stickprovet är tillräckligt representativt, eftersom det står för 29 % av tillverkningen i unionen av korrosionsbeständigt stål och är beläget i fyra olika medlemsstater. Dessutom kunde det föreslagna företaget inte bidra till diversifieringen när det gäller företagsgrupper i urvalet. Det föreslagna femte företaget tillförde dessutom inte tillräckliga produktions- och försäljningsvolymer för att motivera dess medtagande. Kommissionen bekräftade därför det reviderade urvalet av fyra företag. Företaget besöktes dock för att uppnå större inblick i de mycket konkurrensutsatta och förändrade förhållandena på den italienska marknaden, både när det gäller konkurrens från andra unionstillverkare och från kinesisk import. |
| --- | --- |

(16)

Eurofer lämnade synpunkter och föreslog att lägga till ett femte företag i syfte att förbättra den geografiska representativiteten i urvalet. Efter att ha granskat dessa synpunkter drog kommissionen slutsatsen att det reviderade stickprovet är tillräckligt representativt, eftersom det står för 29 % av tillverkningen i unionen av korrosionsbeständigt stål och är beläget i fyra olika medlemsstater. Dessutom kunde det föreslagna företaget inte bidra till diversifieringen när det gäller företagsgrupper i urvalet. Det föreslagna femte företaget tillförde dessutom inte tillräckliga produktions- och försäljningsvolymer för att motivera dess medtagande. Kommissionen bekräftade därför det reviderade urvalet av fyra företag. Företaget besöktes dock för att uppnå större inblick i de mycket konkurrensutsatta och förändrade förhållandena på den italienska marknaden, både när det gäller konkurrens från andra unionstillverkare och från kinesisk import.

1.5.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (17) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad den de icke-närstående importörerna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(17)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad den de icke-närstående importörerna att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (18) | Endast två importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Det beslutades därför att överge stickprovsförfarandet och ett frågeformulär för importörer skickades till båda företagen. Endast ett av dem besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(18)

Endast två importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Det beslutades därför att överge stickprovsförfarandet och ett frågeformulär för importörer skickades till båda företagen. Endast ett av dem besvarade frågeformuläret.

1.5.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

| (19) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(19)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (20) | Sexton (grupper av) exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen inom de angivna tidsfristerna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov av tre grupper på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet om urvalet. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(20)

Sexton (grupper av) exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen inom de angivna tidsfristerna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov av tre grupper på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet om urvalet. Inga synpunkter inkom.

1.6   Individuell behandling

Individuell behandling

| (21) | Tre grupper av exporterande tillverkare i Kina, bestående av flera enskilda företag, begärde individuell behandling i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

Tre grupper av exporterande tillverkare i Kina, bestående av flera enskilda företag, begärde individuell behandling i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.

| (22) | Det var inte möjligt att granska dessa ansökningar om individuell behandling i det preliminära skedet av undersökningen på grund av det stora antal företag som skulle granskas, antalet olika platser som skulle besökas, tidsplanen för undersökningen och de medel som kommissionen hade till sitt förfogande. Såsom anges i avsnitt 1.9 har kommissionen redan kontrollerat sammanlagt 17 enskilda företag som ingår i de tre grupperna i urvalet. På grund av den resulterande arbetsbördan kunde frågeformulärssvaren från viktiga importörer som var närstående en av parterna i urvalet inte heller kontrolleras i det preliminära skedet och dessa kontroller kommer att behöva genomföras på ett senare stadium. Att genomföra en bedömning av ytterligare tre grupper av företag i detta skede skulle ha varit orimligt betungande och förhindrat att undersökningen avslutades inom de strikta tidsfrister som införts genom grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

Det var inte möjligt att granska dessa ansökningar om individuell behandling i det preliminära skedet av undersökningen på grund av det stora antal företag som skulle granskas, antalet olika platser som skulle besökas, tidsplanen för undersökningen och de medel som kommissionen hade till sitt förfogande. Såsom anges i avsnitt 1.9 har kommissionen redan kontrollerat sammanlagt 17 enskilda företag som ingår i de tre grupperna i urvalet. På grund av den resulterande arbetsbördan kunde frågeformulärssvaren från viktiga importörer som var närstående en av parterna i urvalet inte heller kontrolleras i det preliminära skedet och dessa kontroller kommer att behöva genomföras på ett senare stadium. Att genomföra en bedömning av ytterligare tre grupper av företag i detta skede skulle ha varit orimligt betungande och förhindrat att undersökningen avslutades inom de strikta tidsfrister som införts genom grundförordningen.

| (23) | Ett av de företag som begärt individuell behandling hävdade att dess produktutbud inte återspeglades i det urval som gjorts av kommissionen. Det bör emellertid påpekas att det produktsortiment som ingår i urvalet är representativt för den berörda importen. |
| --- | --- |

(23)

Ett av de företag som begärt individuell behandling hävdade att dess produktutbud inte återspeglades i det urval som gjorts av kommissionen. Det bör emellertid påpekas att det produktsortiment som ingår i urvalet är representativt för den berörda importen.

| (24) | Kommissionen kommer i det slutgiltiga skedet av undersökningen att besluta om huruvida individuell behandling ska medges. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen kommer i det slutgiltiga skedet av undersökningen att besluta om huruvida individuell behandling ska medges.

1.7   Formulär för ansökan om marknadsekonomisk status

Formulär för ansökan om marknadsekonomisk status

| (25) | I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen skickade kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla exporterande tillverkare i Kina som valts ut för stickprovet, och till samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet men som önskade ansöka om en individuell dumpningsmarginal. Ingen av de tre grupperna av exporterande tillverkare i urvalet skickade tillbaka formuläret för marknadsekonomisk status. Även om ansökningarna om individuell undersökning preliminärt avvisades kommer kommissionen att bedöma ansökningar om marknadsekonomisk status som inlämnats av två grupper av samarbetsvilliga exporterande tillverkare utanför urvalet, om den beslutar att det är möjligt att godta deras ansökningar om individuell undersökning i det slutgiltiga skedet. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen skickade kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla exporterande tillverkare i Kina som valts ut för stickprovet, och till samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet men som önskade ansöka om en individuell dumpningsmarginal. Ingen av de tre grupperna av exporterande tillverkare i urvalet skickade tillbaka formuläret för marknadsekonomisk status. Även om ansökningarna om individuell undersökning preliminärt avvisades kommer kommissionen att bedöma ansökningar om marknadsekonomisk status som inlämnats av två grupper av samarbetsvilliga exporterande tillverkare utanför urvalet, om den beslutar att det är möjligt att godta deras ansökningar om individuell undersökning i det slutgiltiga skedet.

1.8   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (26) | Kommissionen skickade frågeformulär till klaganden, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, de importörer/användare som gav sig till känna, de utvalda exporterande tillverkarna och den exporterande tillverkare som hade begärt individuell undersökning, liksom den potentiella tillverkaren i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen skickade frågeformulär till klaganden, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, de importörer/användare som gav sig till känna, de utvalda exporterande tillverkarna och den exporterande tillverkare som hade begärt individuell undersökning, liksom den potentiella tillverkaren i det jämförbara landet.

| (27) | Svar på frågeformuläret mottogs från Eurofer, fyra unionstillverkare, en importör/användare, tre grupper av exporterande tillverkare i Kina och tre icke utvalda grupper av samarbetande exporterande tillverkare som ansökte om individuell undersökning och en grupp av tillverkare i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(27)

Svar på frågeformuläret mottogs från Eurofer, fyra unionstillverkare, en importör/användare, tre grupper av exporterande tillverkare i Kina och tre icke utvalda grupper av samarbetande exporterande tillverkare som ansökte om individuell undersökning och en grupp av tillverkare i ett jämförbart land.

1.9   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (28) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags/intresseorganisationers lokaler: | Intresseorganisation:






  — | Eurofer, Bryssel, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags/intresseorganisationers lokaler:

Intresseorganisation:

—

Eurofer, Bryssel, Belgien

| | Unionstillverkare:






  — | Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden (Nederländerna) |
| --- | --- | --- |

Unionstillverkare:

—

Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden (Nederländerna)

| — | ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgien |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgien

| — | ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS, Dunkerque, Frankrike |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS, Dunkerque, Frankrike

| — | ArcelorMittal Poland Group, Dabrowa Górnicza, Polen |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Poland Group, Dabrowa Górnicza, Polen

| — | ArcelorMittal Piombino SpA, Piombino, Italien |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino SpA, Piombino, Italien

| | Icke-närstående importör/användare i unionen:






  — | Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgien (ingår i Kingspan Group, Kingscourt, Irland) |
| --- | --- | --- |

Icke-närstående importör/användare i unionen:

—

Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgien (ingår i Kingspan Group, Kingscourt, Irland)

| | Exporterande tillverkare i Kina och närstående handlare/importörer: | Hebei Iron and Steel Group (nedan kallad HBIS):







  — | Hesteel Co., Ltd Handan Branch, Handan, Hebei, Kina. |
| --- | --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Kina och närstående handlare/importörer:

Hebei Iron and Steel Group (nedan kallad HBIS):

Hebei Iron and Steel Group (nedan kallad HBIS):

—

Hesteel Co., Ltd Handan Branch, Handan, Hebei, Kina.

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan, Hebei, Kina. |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan, Hebei, Kina.

| — | Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd, Handan, Hebei, Kina. |
| --- | --- |

—

Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd, Handan, Hebei, Kina.

| — | Hesteel Hong Kong Co., Limited Handan, Hebei, Kina. |
| --- | --- |

—

Hesteel Hong Kong Co., Limited Handan, Hebei, Kina.

| — | Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, Kina. |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, Kina.

| — | Hesteel (Singapore) Pte. Ltd, Handan, Hebei, Kina. |
| --- | --- |

—

Hesteel (Singapore) Pte. Ltd, Handan, Hebei, Kina.

| — | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei, Kina. |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei, Kina.

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, Kina. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, Kina.

| — | Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd, Tangshan, Hebei, PRC. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd, Tangshan, Hebei, PRC.

| — | Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, Kina. |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, Kina.

| | Shagang Group:







  — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, Kina. |
| --- | --- | --- |

Shagang Group:

Shagang Group:

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, Kina.

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, Kina. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, Kina.

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, Kina. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, Kina.

| | Shougang Group:







  — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd, Beijing, Kina. |
| --- | --- | --- |

Shougang Group:

Shougang Group:

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd, Beijing, Kina.

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd, Beijing, Kina. |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd, Beijing, Kina.

| — | China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd, Beijing, Kina. |
| --- | --- |

—

China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd, Beijing, Kina.

| — | Shougang International (Austria) GmbH, Wien, Österrike. |
| --- | --- |

—

Shougang International (Austria) GmbH, Wien, Österrike.

| | Tillverkare i det jämförbara landet:






  — | ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasilien. |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i det jämförbara landet:

—

ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasilien.

| — | ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasilien. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasilien.

| (29) | Kommissionen besökte inte de tre närstående exportörerna till de samarbetsvilliga kinesiska företagen i Hongkong och Singapore, dvs. Xinsha International PTE, Ltd och Shagang Sydasien (Hongkong) Trading Co., Ltd (närstående exportör till Shagang Group) och Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd (närstående exportör till Shougang Group). Dessa företags handlingar och räkenskaper gjordes dock tillgängliga för inspektion i den utsträckning som kommissionen begärt vid besök på plats hos företagens respektive närstående tillverkare i Kina. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen besökte inte de tre närstående exportörerna till de samarbetsvilliga kinesiska företagen i Hongkong och Singapore, dvs. Xinsha International PTE, Ltd och Shagang Sydasien (Hongkong) Trading Co., Ltd (närstående exportör till Shagang Group) och Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd (närstående exportör till Shougang Group). Dessa företags handlingar och räkenskaper gjordes dock tillgängliga för inspektion i den utsträckning som kommissionen begärt vid besök på plats hos företagens respektive närstående tillverkare i Kina.

1.10   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (30) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2015 till och med den 30 september 2016 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från 2013 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(30)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2015 till och med den 30 september 2016 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från 2013 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (31) | Den berörda produkten är visst korrosionsbeständigt stål. Detta är valsade platta produkter av järn eller legerat stål eller olegerat stål, aluminiumtätade, pläterade eller försedda med överdrag genom varmgalvanisering med zink och/eller aluminium men ingen annan metall, kemiskt passiverade, innehållande minst 0,015 viktprocent men högst 0,170 viktprocent kol, minst 0,015 viktprocent men högst 0,100 viktprocent aluminium, högst 0,045 viktprocent niob, högst 0,010 viktprocent titan och högst 0,010 viktprocent vanadin, i form av ringar eller rullar, plåtar skurna i längder och smala band.
  Följande produkter ingår inte:






  — | produkter av rostfritt stål, kisellegerat stål och snabbstål, |
| --- | --- | --- |

(31)

Den berörda produkten är visst korrosionsbeständigt stål. Detta är valsade platta produkter av järn eller legerat stål eller olegerat stål, aluminiumtätade, pläterade eller försedda med överdrag genom varmgalvanisering med zink och/eller aluminium men ingen annan metall, kemiskt passiverade, innehållande minst 0,015 viktprocent men högst 0,170 viktprocent kol, minst 0,015 viktprocent men högst 0,100 viktprocent aluminium, högst 0,045 viktprocent niob, högst 0,010 viktprocent titan och högst 0,010 viktprocent vanadin, i form av ringar eller rullar, plåtar skurna i längder och smala band.

Följande produkter ingår inte:

—

produkter av rostfritt stål, kisellegerat stål och snabbstål,

| — | produkter som inte är vidare bearbetade än varmvalsade eller kallvalsade (kallreducerade). |
| --- | --- |

—

produkter som inte är vidare bearbetade än varmvalsade eller kallvalsade (kallreducerade).

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 och ex 7226 99 70 (Taric-nummer: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094) med ursprung i Kina.

| (32) | Korrosionsbeständigt stål framställs genom beläggning av valsade platta ringar eller rullar, plåt och band genom nedsänkning i ett bad med smält metall eller legeringar av zink. Metallbeläggningen förenar sig med stålunderlaget i en metallurgisk reaktion för att bilda en mångskiktad struktur av legeringar, vilket resulterar i en beläggning som är metallurgiskt förbunden med stålet. Produktens yta är vidare behandlad med kemisk passivering för att skydda mot fukt och för att minska risken för bildning av korrosionsprodukter under lagring och transport. |
| --- | --- |

(32)

Korrosionsbeständigt stål framställs genom beläggning av valsade platta ringar eller rullar, plåt och band genom nedsänkning i ett bad med smält metall eller legeringar av zink. Metallbeläggningen förenar sig med stålunderlaget i en metallurgisk reaktion för att bilda en mångskiktad struktur av legeringar, vilket resulterar i en beläggning som är metallurgiskt förbunden med stålet. Produktens yta är vidare behandlad med kemisk passivering för att skydda mot fukt och för att minska risken för bildning av korrosionsprodukter under lagring och transport.

| (33) | Korrosionsbeständigt stål används främst inom byggsektorn för olika byggnadsmaterial, men även för tillverkning av hushållsapparater, djupdragnings- och stämplingsprocesser och små svetsade rör. |
| --- | --- |

(33)

Korrosionsbeständigt stål används främst inom byggsektorn för olika byggnadsmaterial, men även för tillverkning av hushållsapparater, djupdragnings- och stämplingsprocesser och små svetsade rör.

| (34) | Ett stort antal frågor om klargörande har inkommit om att den berörda produkten bör vara kemiskt passiverad. Det främsta skälet är att korrosionsbeständigt stål som endast är oljat för ytskydd inte omfattas av undersökningen och således inte kan vara föremål för åtgärder. Vissa parter anger att detta inbjuder till kringgående av åtgärderna. |
| --- | --- |

(34)

Ett stort antal frågor om klargörande har inkommit om att den berörda produkten bör vara kemiskt passiverad. Det främsta skälet är att korrosionsbeständigt stål som endast är oljat för ytskydd inte omfattas av undersökningen och således inte kan vara föremål för åtgärder. Vissa parter anger att detta inbjuder till kringgående av åtgärderna.

| (35) | Kommissionen bekräftar att oljetäckt korrosionsbeständigt stål inte omfattas av undersökningen, i det fall det endast är oljetäckt (och inte kemiskt passiverat och oljat samtidigt). |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen bekräftar att oljetäckt korrosionsbeständigt stål inte omfattas av undersökningen, i det fall det endast är oljetäckt (och inte kemiskt passiverat och oljat samtidigt).

| (36) | När det gäller påståendet att uteslutandet av oljat korrosionsbeständigt stål skulle medföra en potentiell risk för kringgående, drog undersökningen ingen slutsats. Vissa parter anger att användarna måste rulla upp ringar och rullar av korrosionsbeständigt stål och avlägsna oljig film innan produkten kan användas, en process som kräver särskilda anläggningar, och att denna process skulle bli ännu mer komplicerad om kinesiska exporterande tillverkare överlät detta till en underleverantör, eftersom underleverantören också skulle behöva återställa den rengjorda produkten för att transportera den till användaren. Andra parter hävdar att användarna lätt kan ta bort oljan, genom att skära upp ringarna eller rullarna, med hjälp av särskilt absorberande material. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller påståendet att uteslutandet av oljat korrosionsbeständigt stål skulle medföra en potentiell risk för kringgående, drog undersökningen ingen slutsats. Vissa parter anger att användarna måste rulla upp ringar och rullar av korrosionsbeständigt stål och avlägsna oljig film innan produkten kan användas, en process som kräver särskilda anläggningar, och att denna process skulle bli ännu mer komplicerad om kinesiska exporterande tillverkare överlät detta till en underleverantör, eftersom underleverantören också skulle behöva återställa den rengjorda produkten för att transportera den till användaren. Andra parter hävdar att användarna lätt kan ta bort oljan, genom att skära upp ringarna eller rullarna, med hjälp av särskilt absorberande material.

| (37) | I detta skede av förfarandet bedömde kommissionen att det, mot bakgrund av extra logistik och kostnader, inte fanns någon risk att antidumpningstullar skulle undvikas genom att avstå från kemisk passivering av ringar och rullar av korrosionsbeständigt stål och olja dem i stället. Påståendet avvisas därför preliminärt. |
| --- | --- |

(37)

I detta skede av förfarandet bedömde kommissionen att det, mot bakgrund av extra logistik och kostnader, inte fanns någon risk att antidumpningstullar skulle undvikas genom att avstå från kemisk passivering av ringar och rullar av korrosionsbeständigt stål och olja dem i stället. Påståendet avvisas därför preliminärt.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (38) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  (a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(38)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

(a)

Den berörda produkten.

| (b) | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Brasilien och |
| --- | --- |

(b)

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Brasilien och

| (c) | den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(c)

den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (39) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter ska betraktas som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter ska betraktas som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Normalvärde

Normalvärde

| (40) | Eftersom ingen av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet ansökte om marknadsekonomisk status, fastställdes normalvärdet på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet) i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom ingen av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet ansökte om marknadsekonomisk status, fastställdes normalvärdet på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet) i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

det jämförbara landet

| (41) | I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen också de berörda parterna om att den planerade att använda Kanada som tredjeland med marknadsekonomi i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Två parter ifrågasatte valet av Kanada på grund av den påstådda prisskillnaden för den likadana produkten och på grund av förhållandet mellan den eventuella samarbetsvilliga tillverkaren i Kanada och en av klagandena. |
| --- | --- |

(41)

I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen också de berörda parterna om att den planerade att använda Kanada som tredjeland med marknadsekonomi i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Två parter ifrågasatte valet av Kanada på grund av den påstådda prisskillnaden för den likadana produkten och på grund av förhållandet mellan den eventuella samarbetsvilliga tillverkaren i Kanada och en av klagandena.

| (42) | Kommissionen sände frågeformulär till alla kända tillverkare i de länder som nämns i tillkännagivandet om inledande och till andra länder där det fanns uppgifter om tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Dessutom tog kommissionen kontakt med de berörda myndigheterna i dessa länder. Av de 25 producenter och fyra intresseorganisationer från Kanada, Australien, Brasilien, Indien, Sydkorea, Norge, Turkiet och Taiwan som kontaktades, var tre tillverkare från tre olika länder (Australien, Brasilien och Kanada) villiga att samarbeta. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen sände frågeformulär till alla kända tillverkare i de länder som nämns i tillkännagivandet om inledande och till andra länder där det fanns uppgifter om tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Dessutom tog kommissionen kontakt med de berörda myndigheterna i dessa länder. Av de 25 producenter och fyra intresseorganisationer från Kanada, Australien, Brasilien, Indien, Sydkorea, Norge, Turkiet och Taiwan som kontaktades, var tre tillverkare från tre olika länder (Australien, Brasilien och Kanada) villiga att samarbeta.

| (43) | Mot bakgrund av konkurrenssituationen och storleken på de tre berörda marknaderna, samt de synpunkter som inkommit från berörda parter beslutade kommissionen att preliminärt välja Brasilien som jämförbart land. Brasilien är en öppen marknad med tre tillverkare, betydande importvolymer, importtullar på mellan 12 % och 14 % och inga antidumpnings- eller utjämningstullar tillämpades på import av korrosionsbeständigt stål under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(43)

Mot bakgrund av konkurrenssituationen och storleken på de tre berörda marknaderna, samt de synpunkter som inkommit från berörda parter beslutade kommissionen att preliminärt välja Brasilien som jämförbart land. Brasilien är en öppen marknad med tre tillverkare, betydande importvolymer, importtullar på mellan 12 % och 14 % och inga antidumpnings- eller utjämningstullar tillämpades på import av korrosionsbeständigt stål under undersökningsperioden.

| (44) | Den 14 mars 2017 underrättade kommissionen de berörda parterna om att den preliminärt hade valt Brasilien som jämförbart land. Berörda parter bjöds in att lämna synpunkter på detta val. Ingen part bestred att Brasilien var det lämpligaste alternativet bland de tre länder som var villiga att samarbeta, men både en exporterande tillverkare och China Iron & Steel Association (nedan kallad Cisa) gjorde några kommentarer. De pekade båda på förhållandet mellan den brasilianska samarbetsvilliga tillverkaren och en av klagandena, och Cisa hänvisade också till en yttrande av den 23 juni 2008 som gjorts av en annan part i samband med en liknande undersökning (4) enligt vilken de brasilianska tillverkarna av varmförtent galvaniserad plåt hade uppvisat ett konkurrensbegränsande beteende. När det gäller dessa frågor finns det inga bevis för konkurrensbegränsande beteende från de brasilianska tillverkarna av korrosionsbeständigt stål under undersökningsperioden (t.ex. att importvolymerna av korrosionsbeständigt stål är betydande). När det gäller förhållandet mellan tillverkaren i det jämförbara landet och en tillverkare i unionen har parterna underlåtit att förklara hur kopplingen i fråga skulle påverka uppgifternas tillförlitlighet. Enligt kommissionen varken vederlägger eller påverkar kopplingen fastställandet av normalvärdet, eftersom detta grundar sig på kontrollerade uppgifter. |
| --- | --- |

(44)

Den 14 mars 2017 underrättade kommissionen de berörda parterna om att den preliminärt hade valt Brasilien som jämförbart land. Berörda parter bjöds in att lämna synpunkter på detta val. Ingen part bestred att Brasilien var det lämpligaste alternativet bland de tre länder som var villiga att samarbeta, men både en exporterande tillverkare och China Iron & Steel Association (nedan kallad Cisa) gjorde några kommentarer. De pekade båda på förhållandet mellan den brasilianska samarbetsvilliga tillverkaren och en av klagandena, och Cisa hänvisade också till en yttrande av den 23 juni 2008 som gjorts av en annan part i samband med en liknande undersökning (4) enligt vilken de brasilianska tillverkarna av varmförtent galvaniserad plåt hade uppvisat ett konkurrensbegränsande beteende. När det gäller dessa frågor finns det inga bevis för konkurrensbegränsande beteende från de brasilianska tillverkarna av korrosionsbeständigt stål under undersökningsperioden (t.ex. att importvolymerna av korrosionsbeständigt stål är betydande). När det gäller förhållandet mellan tillverkaren i det jämförbara landet och en tillverkare i unionen har parterna underlåtit att förklara hur kopplingen i fråga skulle påverka uppgifternas tillförlitlighet. Enligt kommissionen varken vederlägger eller påverkar kopplingen fastställandet av normalvärdet, eftersom detta grundar sig på kontrollerade uppgifter.

Cisa

4

| (45) | Den brasilianska samarbetsvilliga tillverkaren besvarade frågeformuläret på rätt sätt och inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(45)

Den brasilianska samarbetsvilliga tillverkaren besvarade frågeformuläret på rätt sätt och inom tidsfristen.

| (46) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av den likadana produkten i Brasilien till oberoende kunder var representativ. Det konstaterades att den samarbetsvilliga tillverkarens likadana produkt såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden jämfört med den berörda produkten som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av den likadana produkten i Brasilien till oberoende kunder var representativ. Det konstaterades att den samarbetsvilliga tillverkarens likadana produkt såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden jämfört med den berörda produkten som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (47) | Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden för den brasilianska tillverkaren under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(47)

Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden för den brasilianska tillverkaren under undersökningsperioden.

| (48) | För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(48)

För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

| (49) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(49)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för den produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (50) | När det gäller produkttyper som inte var lönsamma eller inte såldes på hemmamarknaden i tillräckliga mängder konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen genom tillverkningskostnaden för den brasilianska tillverkaren plus försäljnings- och administrationskostnader (10 %–20 %) och lönsamhet (10 %–20 %) för de av den brasilianska tillverkarens produkttyper som är lönsamma. Det konstruerade normalvärdet tillämpades i beräkningarna för 77 %–99,6 % av försäljningen till unionen i volym, beroende på den kinesiska exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller produkttyper som inte var lönsamma eller inte såldes på hemmamarknaden i tillräckliga mängder konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen genom tillverkningskostnaden för den brasilianska tillverkaren plus försäljnings- och administrationskostnader (10 %–20 %) och lönsamhet (10 %–20 %) för de av den brasilianska tillverkarens produkttyper som är lönsamma. Det konstruerade normalvärdet tillämpades i beräkningarna för 77 %–99,6 % av försäljningen till unionen i volym, beroende på den kinesiska exporterande tillverkaren.

| (51) | Vissa av de produkttyper som exporterades av de kinesiska exporterande tillverkarna kunde inte matchas med de produkttyper som såldes på den brasilianska inhemska marknaden av den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Därför var det nödvändigt att konstruera normalvärdet för de icke-matchande produkttyperna i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen utifrån tillverkningskostnaderna för tillverkaren i det jämförbara landet. Kommissionen lade därefter till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (10–20 %), baserat på faktiska uppgifter om tillverkning och försäljning, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. Slutligen adderades en skälig vinstmarginal (10–20 %) med hjälp av den genomsnittliga vinstmarginalen för försäljning av de lönsamma produkterna. |
| --- | --- |

(51)

Vissa av de produkttyper som exporterades av de kinesiska exporterande tillverkarna kunde inte matchas med de produkttyper som såldes på den brasilianska inhemska marknaden av den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. Därför var det nödvändigt att konstruera normalvärdet för de icke-matchande produkttyperna i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen utifrån tillverkningskostnaderna för tillverkaren i det jämförbara landet. Kommissionen lade därefter till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (10–20 %), baserat på faktiska uppgifter om tillverkning och försäljning, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. Slutligen adderades en skälig vinstmarginal (10–20 %) med hjälp av den genomsnittliga vinstmarginalen för försäljning av de lönsamma produkterna.

3.2   Exportpris

Exportpris

| (52) | För transaktioner där de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerade som importör, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall gjordes justeringar av priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen. Justeringar gjordes för närstående importörers faktiska kostnader för transport inom EU, bankavgifter, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, provisioner samt försäljnings- och administrationskostnader och vinst för närstående importörer. Graden av anpassning var mellan 5 % och 10 %. Var och en av de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet som handlade via närstående importörer i EU erhöll detaljerade beräkningar av de anpassningar som gjorts i ett särskilt meddelande. |
| --- | --- |

(52)

För transaktioner där de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten till unionen via närstående företag som fungerade som importör, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall gjordes justeringar av priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen. Justeringar gjordes för närstående importörers faktiska kostnader för transport inom EU, bankavgifter, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, provisioner samt försäljnings- och administrationskostnader och vinst för närstående importörer. Graden av anpassning var mellan 5 % och 10 %. Var och en av de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet som handlade via närstående importörer i EU erhöll detaljerade beräkningar av de anpassningar som gjorts i ett särskilt meddelande.

| (53) | För övriga transaktioner grundades exportpriserna på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(53)

För övriga transaktioner grundades exportpriserna på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.3   Jämförelse

Jämförelse

| (54) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exporterande tillverkarnas enskilda priser på nivån fritt fabrik med den jämförbara tillverkarens inhemska försäljningspriser eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt. |
| --- | --- |

(54)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exporterande tillverkarnas enskilda priser på nivån fritt fabrik med den jämförbara tillverkarens inhemska försäljningspriser eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt.

| (55) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, bankavgifter, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, provisioner och handelsled. Nivån för justeringar av priserna på hemmamarknaden i det jämförbara landet var mellan 10 och 15 %. När det gäller exportpriserna varierade dessa från 8,5 % till 20 %, beroende på den berörda exporterande producenten och distributionskanalen. Var och en av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet erhöll detaljerade beräkningar av de anpassningar som gjorts i ett särskilt meddelande. |
| --- | --- |

(55)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, bankavgifter, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, provisioner och handelsled. Nivån för justeringar av priserna på hemmamarknaden i det jämförbara landet var mellan 10 och 15 %. När det gäller exportpriserna varierade dessa från 8,5 % till 20 %, beroende på den berörda exporterande producenten och distributionskanalen. Var och en av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet erhöll detaljerade beräkningar av de anpassningar som gjorts i ett särskilt meddelande.

| (56) | I Kina återbetalas mervärdesskatten endast delvis vid export, och mervärdesskatten på 4 % återbetalas inte i detta fall. För att säkerställa att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma nivå skattemässigt, justerades normalvärdet uppåt med den del av mervärdesskatten som togs ut på exporten av den berörda produkten, och som inte återbetalades till de kinesiska exporterande tillverkarna (5). |
| --- | --- |

(56)

I Kina återbetalas mervärdesskatten endast delvis vid export, och mervärdesskatten på 4 % återbetalas inte i detta fall. För att säkerställa att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma nivå skattemässigt, justerades normalvärdet uppåt med den del av mervärdesskatten som togs ut på exporten av den berörda produkten, och som inte återbetalades till de kinesiska exporterande tillverkarna (5).

5

3.4   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (57) | För de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(57)

För de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (58) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal beräknades som ett vägt genomsnitt på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(58)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal beräknades som ett vägt genomsnitt på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkarna i urvalet.

| (59) | För samtliga övriga exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Den uppmättes genom att bedöma andelen av exportvolymen från de samarbetsvilliga tillverkarna till unionen i förhållande till den totala exportvolymen från det berörda landet till unionen, enligt Eurostats importstatistik. |
| --- | --- |

(59)

För samtliga övriga exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Den uppmättes genom att bedöma andelen av exportvolymen från de samarbetsvilliga tillverkarna till unionen i förhållande till den totala exportvolymen från det berörda landet till unionen, enligt Eurostats importstatistik.

| (60) | Samarbetsviljan i detta fall är hög eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde omkring 76 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginalen för de samarbetande exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(60)

Samarbetsviljan i detta fall är hög eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde omkring 76 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginalen för de samarbetande exporterande tillverkarna i urvalet.

| (61) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Grupp och företag | Preliminär dumpningsmarginal (%) |
| --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd Handan Branch |

(61)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Grupp och företag

Preliminär dumpningsmarginal (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd Handan Branch

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

| — | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd

62,9

Shougang Group:

Shougang Group:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd

46,2

Shagang Group:

Shagang Group:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd

56,7

Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan

58,5

Alla andra företag

62,9

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (62) | I samband med fastställandet av representativitet lämnade 16 företag tillverknings- och försäljningsuppgifter och angav att de tillverkat den likadana produkten under undersökningsperioden. På grundval av tillgängliga uppgifter från klagomålet finns det åtminstone 5 andra unionstillverkare av den likadana produkten i unionen. Dessa 21 unionstillverkare utgör unionsindustrin i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(62)

I samband med fastställandet av representativitet lämnade 16 företag tillverknings- och försäljningsuppgifter och angav att de tillverkat den likadana produkten under undersökningsperioden. På grundval av tillgängliga uppgifter från klagomålet finns det åtminstone 5 andra unionstillverkare av den likadana produkten i unionen. Dessa 21 unionstillverkare utgör unionsindustrin i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

unionsindustrin

| (63) | Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 9,9 miljoner ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de uppgifter som tillhandahållits av unionsindustrin och av klaganden. |
| --- | --- |

(63)

Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till cirka 9,9 miljoner ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av de uppgifter som tillhandahållits av unionsindustrin och av klaganden.

| (64) | De samarbetsvilliga unionstillverkarna står för 64 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(64)

De samarbetsvilliga unionstillverkarna står för 64 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av den likadana produkten.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (65) | Såsom nämns i skäl 29 klassificeras korrosionsbeständigt stål enligt flera KN-nummer inbegripet vissa ex-nummer. För att inte underskatta förbrukningen i unionen, har importvolymerna som hänför sig till ex-nummer till fullo beaktats vid beräkningen av förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(65)

Såsom nämns i skäl 29 klassificeras korrosionsbeständigt stål enligt flera KN-nummer inbegripet vissa ex-nummer. För att inte underskatta förbrukningen i unionen, har importvolymerna som hänför sig till ex-nummer till fullo beaktats vid beräkningen av förbrukningen i unionen.

| (66) | Eftersom unionsindustrin till största delen är vertikalt integrerad och produkter av korrosionsbeständigt stål anses vara råvara för tillverkningen av stålprodukter belagda med organiskt material, analyserades den företagsinterna förbrukningen och förbrukningen på den öppna marknaden separat. |
| --- | --- |

(66)

Eftersom unionsindustrin till största delen är vertikalt integrerad och produkter av korrosionsbeständigt stål anses vara råvara för tillverkningen av stålprodukter belagda med organiskt material, analyserades den företagsinterna förbrukningen och förbrukningen på den öppna marknaden separat.

| (67) | Det är viktigt att göra åtskillnad mellan den företagsinterna och den öppna marknaden vid skadeanalysen, eftersom de produkter som är avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för en direkt konkurrens från import, och internpriserna sätts inom gruppen enligt olika prissättningsstrategier. Tillverkning som är avsedd för den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och säljs till marknadspriser. |
| --- | --- |

(67)

Det är viktigt att göra åtskillnad mellan den företagsinterna och den öppna marknaden vid skadeanalysen, eftersom de produkter som är avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för en direkt konkurrens från import, och internpriserna sätts inom gruppen enligt olika prissättningsstrategier. Tillverkning som är avsedd för den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och säljs till marknadspriser.

| (68) | För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela tillverkningen av korrosionsbeständigt stål och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. Kommissionen konstaterade att ca 32 % av unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning. |
| --- | --- |

(68)

För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela tillverkningen av korrosionsbeständigt stål och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. Kommissionen konstaterade att ca 32 % av unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning var avsedd för företagsintern användning.

4.2.1   Företagsintern förbrukning

Företagsintern förbrukning

| (69) | Kommissionen fastställde den företagsinterna förbrukningen i unionen på grundval av den företagsinterna användningen och den företagsinterna försäljningen på unionsmarknaden för alla kända tillverkare i unionen. Den företagsinterna förbrukningen i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

  Tabell 1


  Företagsintern förbrukning (i ton) | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsintern förbrukning | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer. |

(69)

Kommissionen fastställde den företagsinterna förbrukningen i unionen på grundval av den företagsinterna användningen och den företagsinterna försäljningen på unionsmarknaden för alla kända tillverkare i unionen. Den företagsinterna förbrukningen i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

Tabell 1

Tabell 1

Företagsintern förbrukning (i ton)

Företagsintern förbrukning (i ton)

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Företagsintern förbrukning

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer.

Källa:

| (70) | Under skadeundersökningsperioden ökade den företagsinterna förbrukningen i unionen med ca 5 %. Denna ökning beror främst på en ökning av den företagsinterna marknaden, huvudsakligen för plåt belagd med organiskt material. |
| --- | --- |

(70)

Under skadeundersökningsperioden ökade den företagsinterna förbrukningen i unionen med ca 5 %. Denna ökning beror främst på en ökning av den företagsinterna marknaden, huvudsakligen för plåt belagd med organiskt material.

4.2.2   Förbrukning på den öppna marknaden

Förbrukning på den öppna marknaden

| (71) | Kommissionen fastställde förbrukningen på den öppna marknaden på grundval av a) alla kända unionstillverkares försäljning på unionsmarknaden och b) importen till unionen från samtliga tredjeländer enligt Eurostats uppgifter. Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

  Tabell 2


  Förbrukning på den öppna marknaden (i ton) | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning på den öppna marknaden | 7 563 927 | 7 685 742 | 8 458 122 | 9 630 630 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 102 | 112 | 127 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer. |

(71)

Kommissionen fastställde förbrukningen på den öppna marknaden på grundval av a) alla kända unionstillverkares försäljning på unionsmarknaden och b) importen till unionen från samtliga tredjeländer enligt Eurostats uppgifter. Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen uppvisade följande utveckling beräknad på denna grundval:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning på den öppna marknaden (i ton)

Förbrukning på den öppna marknaden (i ton)

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Förbrukning på den öppna marknaden

7 563 927

7 685 742

8 458 122

9 630 630

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

102

102

112

112

127

127

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer.

Källa:

| (72) | Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen på den öppna marknaden i unionen med 27 %. Ökningen berodde huvudsakligen på ökad efterfrågan inom viktiga industrier i senare led. |
| --- | --- |

(72)

Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen på den öppna marknaden i unionen med 27 %. Ökningen berodde huvudsakligen på ökad efterfrågan inom viktiga industrier i senare led.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Den kinesiska importens volym och marknadsandel

Den kinesiska importens volym och marknadsandel

| (73) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas. Marknadsandelen för importen fastställdes genom en jämförelse mellan importvolymerna och förbrukningen på den öppna markaden i unionen enligt tabell 2. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas. Marknadsandelen för importen fastställdes genom en jämförelse mellan importvolymerna och förbrukningen på den öppna markaden i unionen enligt tabell 2.

| (74) | En berörd part uppgav att Eurostats siffror inkluderar importen från Kina av fordonsprodukter som inte är den berörda produkten. Svaren på frågeformuläret från de kinesiska exporterande tillverkarna visade att en liten del av fordonsprodukter exporterades till unionsmarknaden och även om dessa importvolymer verkligen ingick i importstatistiken för Kina, som anges i skäl 57, hade detta en marginell effekt och därför var uppgifterna från Eurostat tillförlitliga. |
| --- | --- |

(74)

En berörd part uppgav att Eurostats siffror inkluderar importen från Kina av fordonsprodukter som inte är den berörda produkten. Svaren på frågeformuläret från de kinesiska exporterande tillverkarna visade att en liten del av fordonsprodukter exporterades till unionsmarknaden och även om dessa importvolymer verkligen ingick i importstatistiken för Kina, som anges i skäl 57, hade detta en marginell effekt och därför var uppgifterna från Eurostat tillförlitliga.

| (75) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina | 888 515 | 1 067 435 | 1 383 614 | 2 185 283 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 120 | 156 | 246 |
| Kinas marknadsandel (%) | 11,7 | 13,9 | 16,4 | 22,7 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 118 | 139 | 193 |
| Källa: Eurostat. |

(75)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Importvolym från Kina

888 515

1 067 435

1 383 614

2 185 283

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

120

120

156

156

246

246

Kinas marknadsandel (%)

11,7

13,9

16,4

22,7

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

118

118

139

139

193

193

Källa: Eurostat.

Källa:

| (76) | Det framgår av tabellen ovan att importen från Kina ökade med 146 % i absoluta tal under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade den totala marknadsandelen för den dumpade importen till unionen med 11 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(76)

Det framgår av tabellen ovan att importen från Kina ökade med 146 % i absoluta tal under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade den totala marknadsandelen för den dumpade importen till unionen med 11 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

4.3.2   Priser på import från Kina och prisunderskridande

Priser på import från Kina och prisunderskridande

| (77) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Dessa priser bekräftades genom en dubbelkontroll av uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importpriser (i euro per ton) | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser för importen från Kina | 595 | 574 | 548 | 465 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 92 | 78 |
| Källa: Eurostat. |

(77)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Dessa priser bekräftades genom en dubbelkontroll av uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importpriser (i euro per ton)

Importpriser (i euro per ton)

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Priser för importen från Kina

595

574

548

465

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

92

92

78

78

Källa: Eurostat.

Källa:

| (78) | De genomsnittliga priserna på den dumpade importen minskade från 595 euro per ton 2013 till 465 euro per ton under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset per enhet för den dumpade importen med 22 %. |
| --- | --- |

(78)

De genomsnittliga priserna på den dumpade importen minskade från 595 euro per ton 2013 till 465 euro per ton under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset per enhet för den dumpade importen med 22 %.

| (79) | Kommissionen bedömde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  a) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de fyra unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och |
| --- | --- | --- |

(79)

Kommissionen bedömde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

a)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de fyra unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och

| b) | de motsvarande vägda genomsnittliga cif-priserna unionens gräns per produkttyp för importen från de tre samarbetsvilliga tillverkarna i det berörda landet som togs ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

b)

de motsvarande vägda genomsnittliga cif-priserna unionens gräns per produkttyp för importen från de tre samarbetsvilliga tillverkarna i det berörda landet som togs ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (80) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden.

| (81) | På grundval av ovanstående fastställdes att den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser med 9-15 % beroende på den exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(81)

På grundval av ovanstående fastställdes att den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser med 9-15 % beroende på den exporterande tillverkaren.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (82) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(82)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (83) | De makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, lager, tillväxt, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från klaganden, vilka dubbelkontrollerats mot uppgifter från unionstillverkare och tillgänglig officiell statistik (Eurostat). |
| --- | --- |

(83)

De makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, lager, tillväxt, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från klaganden, vilka dubbelkontrollerats mot uppgifter från unionstillverkare och tillgänglig officiell statistik (Eurostat).

| (84) | Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar, kapitalanskaffningsförmåga, löner och tillverkningskostnader) gjordes på företagsnivå för unionstillverkarna i urvalet. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa. |
| --- | --- |

(84)

Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar, kapitalanskaffningsförmåga, löner och tillverkningskostnader) gjordes på företagsnivå för unionstillverkarna i urvalet. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa.

| (85) | För vissa skadeindikatorer som rör unionsindustrin gjorde kommissionen separata analyser av uppgifterna avseende den öppna marknaden och uppgifterna avseende den företagsinterna marknaden samt en jämförande analys. Det rör sig om följande faktorer: Försäljning, marknadsandel, pris per enhet, kostnad per enhet och lönsamhet. Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att se till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins företagsinterna användning, eftersom de hänför sig till hela verksamheten, oavsett om produkterna säljs på den företagsinterna eller på den öppna marknaden. Det rör sig om följande faktorer: Tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, sysselsättning, produktivitet, lager och arbetskraftskostnader. För dessa faktorer krävs det att man analyserar unionsindustrin i dess helhet för att man ska kunna få en fullständig bild av skadan för unionsindustrin, eftersom det inte går att urskilja vilka av de ifrågavarande uppgifterna som hänför sig till företagsintern försäljning respektive försäljning på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(85)

För vissa skadeindikatorer som rör unionsindustrin gjorde kommissionen separata analyser av uppgifterna avseende den öppna marknaden och uppgifterna avseende den företagsinterna marknaden samt en jämförande analys. Det rör sig om följande faktorer: Försäljning, marknadsandel, pris per enhet, kostnad per enhet och lönsamhet. Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att se till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins företagsinterna användning, eftersom de hänför sig till hela verksamheten, oavsett om produkterna säljs på den företagsinterna eller på den öppna marknaden. Det rör sig om följande faktorer: Tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, sysselsättning, produktivitet, lager och arbetskraftskostnader. För dessa faktorer krävs det att man analyserar unionsindustrin i dess helhet för att man ska kunna få en fullständig bild av skadan för unionsindustrin, eftersom det inte går att urskilja vilka av de ifrågavarande uppgifterna som hänför sig till företagsintern försäljning respektive försäljning på den öppna marknaden.

| (86) | En berörd part framhöll att kommissionen borde basera sina slutsatser om skada på uppgifter som endast rör den berörda produkten. Enligt denna berörda part var denna punkt relevant, eftersom även andra korrosionsbeständiga produkter tillverkas av unionsindustrin, såsom fordonsprodukter. Kommissionen bekräftar att de uppgifter som unionsindustrin lämnat inte inbegrep fordonsprodukter, utan bara produkter som berörs av undersökningen. Såsom förklaras i skäl 57 beaktade kommissionen vid beräkningen av förbrukningen de fullständiga KN-numren för vissa ex-KN-nummer som omfattas av undersökningen. Detta hade en marginell effekt på beräknad förbrukning och påverkar inte någon av de andra skadefaktorerna. |
| --- | --- |

(86)

En berörd part framhöll att kommissionen borde basera sina slutsatser om skada på uppgifter som endast rör den berörda produkten. Enligt denna berörda part var denna punkt relevant, eftersom även andra korrosionsbeständiga produkter tillverkas av unionsindustrin, såsom fordonsprodukter. Kommissionen bekräftar att de uppgifter som unionsindustrin lämnat inte inbegrep fordonsprodukter, utan bara produkter som berörs av undersökningen. Såsom förklaras i skäl 57 beaktade kommissionen vid beräkningen av förbrukningen de fullständiga KN-numren för vissa ex-KN-nummer som omfattas av undersökningen. Detta hade en marginell effekt på beräknad förbrukning och påverkar inte någon av de andra skadefaktorerna.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (87) | Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym (ton) | 9 493 827 | 9 835 336 | 9 958 374 | 9 907 672 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 12 775 103 | 12 777 027 | 12 540 479 | 12 592 017 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 98 | 99 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 74 | 77 | 79 | 79 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer. |

(87)

Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Tillverkningsvolym (ton)

9 493 827

9 835 336

9 958 374

9 907 672

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Produktionskapacitet (i ton)

12 775 103

12 777 027

12 540 479

12 592 017

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

98

98

99

99

Kapacitetsutnyttjande (%)

74

77

79

79

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer.

Källa:

| (88) | Unionsindustrins produktionsvolym ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden. De rapporterade kapacitetsuppgifterna hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts för ställtid, underhåll, osv. Kapacitetsuppgifterna ovan tar hänsyn till att de berörda stålverken även tillverkar andra varmförtenta galvaniserade produkter på samma produktionslinjer och analysen begränsades till den berörda produkten. På denna grundval minskade kapaciteten med 1 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(88)

Unionsindustrins produktionsvolym ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden. De rapporterade kapacitetsuppgifterna hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts för ställtid, underhåll, osv. Kapacitetsuppgifterna ovan tar hänsyn till att de berörda stålverken även tillverkar andra varmförtenta galvaniserade produkter på samma produktionslinjer och analysen begränsades till den berörda produkten. På denna grundval minskade kapaciteten med 1 % under skadeundersökningsperioden.

| (89) | Det ökade kapacitetsutnyttjandet förklaras av en ökning i produktionsvolymen, främst till följd av att förbrukningen ökat och kapaciteten minskat något. |
| --- | --- |

(89)

Det ökade kapacitetsutnyttjandet förklaras av en ökning i produktionsvolymen, främst till följd av att förbrukningen ökat och kapaciteten minskat något.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (90) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på den öppna marknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel (på den öppna marknaden) | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (i ton) | 5 958 718 | 5 933 646 | 6 164 527 | 6 283 967 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 103 | 105 |
| Marknadsandel (%) | 78,8 | 77,2 | 72,9 | 65,2 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 98 | 93 | 83 |
| Källa: Eurostat och kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer. |

(90)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på den öppna marknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel (på den öppna marknaden)

Försäljningsvolym och marknadsandel (på den öppna marknaden)

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym (i ton)

5 958 718

5 933 646

6 164 527

6 283 967

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

103

103

105

105

Marknadsandel (%)

78,8

77,2

72,9

65,2

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

98

98

93

93

83

83

Källa: Eurostat och kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer.

Källa:

| (91) | Unionsindustrins försäljningsvolym på den öppna marknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden, från ca 6 miljoner ton 2013 till ca 6,3 miljoner ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Unionsindustrins försäljningsvolym på den öppna marknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden, från ca 6 miljoner ton 2013 till ca 6,3 miljoner ton under undersökningsperioden.

| (92) | Ökningen av unionsindustrins försäljningsvolym var dock inte tillräcklig för att upprätthålla dess andel på den öppna marknaden. Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel från 78,8 % till 65,2 %, dvs. en minskning på 17 %. |
| --- | --- |

(92)

Ökningen av unionsindustrins försäljningsvolym var dock inte tillräcklig för att upprätthålla dess andel på den öppna marknaden. Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel från 78,8 % till 65,2 %, dvs. en minskning på 17 %.

| (93) | Vad gäller den företagsinterna marknaden utvecklades försäljningsvolymen/överföringar och marknadsandelen för denna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Volym och marknadsandel för den företagsinterna marknaden | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsintern volym | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Marknadsandel (av den företagsinterna och den öppna marknaden totalt) (%) | 28,5 | 29,5 | 28,4 | 24,7 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 103 | 100 | 87 |
| Källa: Eurostat och kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer. |

(93)

Vad gäller den företagsinterna marknaden utvecklades försäljningsvolymen/överföringar och marknadsandelen för denna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Volym och marknadsandel för den företagsinterna marknaden

Volym och marknadsandel för den företagsinterna marknaden

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Företagsintern volym

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Marknadsandel (av den företagsinterna och den öppna marknaden totalt) (%)

28,5

29,5

28,4

24,7

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

103

103

100

100

87

87

Källa: Eurostat och kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer.

Källa:

| (94) | Unionsindustrins företagsinterna volym (dvs. företagsintern användning och företagsintern försäljning) på unionsmarknaden ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden, från ca 3,0 miljoner ton 2013 till 3,2 miljoner ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Unionsindustrins företagsinterna volym (dvs. företagsintern användning och företagsintern försäljning) på unionsmarknaden ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden, från ca 3,0 miljoner ton 2013 till 3,2 miljoner ton under undersökningsperioden.

| (95) | Detta innebär att unionsindustrins företagsinterna marknadsandel, uttryckt i procent av den totala förbrukningen (både den företagsinterna och den öppna marknaden), minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Detta innebär att unionsindustrins företagsinterna marknadsandel, uttryckt i procent av den totala förbrukningen (både den företagsinterna och den öppna marknaden), minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (96) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Sysselsättning och produktivitet | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (heltidsekvivalenter) | 8 569 | 7 949 | 8 027 | 8 358 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 93 | 94 | 98 |
| Produktivitet (tillverkning/anställd) | 1 108 | 1 237 | 1 241 | 1 185 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 112 | 112 | 107 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer. |

(96)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Antal anställda (heltidsekvivalenter)

8 569

7 949

8 027

8 358

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

93

93

94

94

98

98

Produktivitet (tillverkning/anställd)

1 108

1 237

1 241

1 185

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

112

112

112

112

107

107

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer.

Källa:

| (97) | Nivån på unionsindustrins sysselsättning minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden. Åren 2014 och 2015 uppvisade en mycket lägre arbetskraft i heltidsekvivalenter, främst till följd av att tillfälligt anställd personal inte användes för att minska produktionskostnaderna och öka effektiviteten mot bakgrund av den ökande konkurrensen från den dumpade importen på marknaden. Som en följd och mot bakgrund av den ökande tillverkningsvolymen (+ 4 %) under skadeundersökningsperioden, ökade produktiviteten hos unionsindustrins personalstyrka, mätt som tillverkning per anställd och år, med 7 %. Detta visar att unionsindustrin var villig att anpassa sig till de ändrade marknadsvillkoren för att behålla sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(97)

Nivån på unionsindustrins sysselsättning minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden. Åren 2014 och 2015 uppvisade en mycket lägre arbetskraft i heltidsekvivalenter, främst till följd av att tillfälligt anställd personal inte användes för att minska produktionskostnaderna och öka effektiviteten mot bakgrund av den ökande konkurrensen från den dumpade importen på marknaden. Som en följd och mot bakgrund av den ökande tillverkningsvolymen (+ 4 %) under skadeundersökningsperioden, ökade produktiviteten hos unionsindustrins personalstyrka, mätt som tillverkning per anställd och år, med 7 %. Detta visar att unionsindustrin var villig att anpassa sig till de ändrade marknadsvillkoren för att behålla sin konkurrenskraft.

4.4.2.4   Lager

| (98) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lagerhållning | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 665 107 | 754 930 | 683 649 | 607 556 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 114 | 103 | 91 |
| Utgående lager i procent av produktionen (%) | 7,0 | 7,7 | 6,9 | 6,1 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 110 | 98 | 88 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer. |

(98)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lagerhållning

Lagerhållning

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Utgående lager (i ton)

665 107

754 930

683 649

607 556

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

114

114

103

103

91

91

Utgående lager i procent av produktionen (%)

7,0

7,7

6,9

6,1

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

110

110

98

98

88

88

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer.

Källa:

| (99) | Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager med 9 %. De flesta typerna av den likadana produkten tillverkas av unionsindustrin utifrån specifika beställningar från användarna. Därför betraktades inte lager som en viktig skadeindikator för denna industri. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Såsom framgår ovan förblev denna indikator relativt stabil och låg på ca 6–8 % av tillverkningsvolymen. |
| --- | --- |

(99)

Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager med 9 %. De flesta typerna av den likadana produkten tillverkas av unionsindustrin utifrån specifika beställningar från användarna. Därför betraktades inte lager som en viktig skadeindikator för denna industri. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Såsom framgår ovan förblev denna indikator relativt stabil och låg på ca 6–8 % av tillverkningsvolymen.

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek

| (100) | Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. De höga faktiska dumpningsmarginalerna hade en icke-försumbar inverkan på unionsindustrin med tanke på volymen och priserna på importen från Kina, vilka pressade ned priserna avsevärt. |
| --- | --- |

(100)

Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. De höga faktiska dumpningsmarginalerna hade en icke-försumbar inverkan på unionsindustrin med tanke på volymen och priserna på importen från Kina, vilka pressade ned priserna avsevärt.

4.4.2.6   Tillväxt

Tillväxt

| (101) | Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen minskade med ca 27 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med endast 5 %. Unionsindustrin förlorade därmed 17 % i marknadsandelar i motsats till marknadsandelen av importen från Kina som ökade med 93 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Förbrukningen på den öppna marknaden i unionen minskade med ca 27 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med endast 5 %. Unionsindustrin förlorade därmed 17 % i marknadsandelar i motsats till marknadsandelen av importen från Kina som ökade med 93 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Inledning om sekretess

| (102) | Urvalet av unionsindustrin utgörs av fyra företag i två grupper. För att beakta de sekretesskrav som gäller presenteras de mikroekonomiska indikatorerna nedan i form av ett index. Indexen baseras på 2013 som är lika med 100. Om siffran för 2013 är negativa ska motsvarande belopp för 2013 uppgå till – 100. |
| --- | --- |

(102)

Urvalet av unionsindustrin utgörs av fyra företag i två grupper. För att beakta de sekretesskrav som gäller presenteras de mikroekonomiska indikatorerna nedan i form av ett index. Indexen baseras på 2013 som är lika med 100. Om siffran för 2013 är negativa ska motsvarande belopp för 2013 uppgå till – 100.

4.4.3.2   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (103) | Unionstillverkarnas viktade genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Försäljningspriser i unionen | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris (i euro per ton)

  Index (2013 = 100) | 100 | 95 | 88 | 82 |
| Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton)

  Index (2013 = 100) | 100 | 93 | 86 | 80 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(103)

Unionstillverkarnas viktade genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Försäljningspris (i euro per ton)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

95

95

88

88

82

82

Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

93

93

86

86

80

80

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (104) | Tabellen ovan visar utvecklingen av försäljningspriset per enhet i unionen på den öppna marknaden och motsvarande tillverkningskostnad. Under skadeundersökningsperioden minskade försäljningspriserna med 18 %. Dessutom var försäljningspriserna i genomsnitt lägre än tillverkningskostnaden per enhet under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(104)

Tabellen ovan visar utvecklingen av försäljningspriset per enhet i unionen på den öppna marknaden och motsvarande tillverkningskostnad. Under skadeundersökningsperioden minskade försäljningspriserna med 18 %. Dessutom var försäljningspriserna i genomsnitt lägre än tillverkningskostnaden per enhet under skadeundersökningsperioden.

| (105) | För att inte förlora alltför mycket av sin marknadsandel var unionstillverkarna tvungna att följa med i den nedåtgående prisspiralen och sänka sina försäljningspriser betydligt. Å andra sidan kan de minskade produktionskostnaden huvudsakligen förklaras av minskade råvarupriser. Utan tryck nedåt på försäljningspriserna från den dumpade kinesiska importen, skulle minskade råvarukostnader ha gjort det möjligt för unionsindustrin att återfå sin lönsamhet. |
| --- | --- |

(105)

För att inte förlora alltför mycket av sin marknadsandel var unionstillverkarna tvungna att följa med i den nedåtgående prisspiralen och sänka sina försäljningspriser betydligt. Å andra sidan kan de minskade produktionskostnaden huvudsakligen förklaras av minskade råvarupriser. Utan tryck nedåt på försäljningspriserna från den dumpade kinesiska importen, skulle minskade råvarukostnader ha gjort det möjligt för unionsindustrin att återfå sin lönsamhet.

| (106) | Bland de tillverkare som ingick i urvalet överfördes de flesta korrosionsbeständiga produkter för företagsintern förbrukning inom samma ekonomiska enhet och ingen faktura utfärdades därför. Resten såldes till internpriser med hjälp av många olika prissättningsstrategier. Det går därför inte att dra någon meningsfull slutsats av prisutvecklingen för den företagsinterna förbrukningen. |
| --- | --- |

(106)

Bland de tillverkare som ingick i urvalet överfördes de flesta korrosionsbeständiga produkter för företagsintern förbrukning inom samma ekonomiska enhet och ingen faktura utfärdades därför. Resten såldes till internpriser med hjälp av många olika prissättningsstrategier. Det går därför inte att dra någon meningsfull slutsats av prisutvecklingen för den företagsinterna förbrukningen.

| (107) | En berörd part hävdade att försäljningspriserna för varmförtent galvaniserat stål nästan fördubblades från februari 2016 till mars 2017 och därför påvisade avsaknad av skada. Denna uppåtgående prisutveckling påstods ha inneburit en automatisk ökning av unionsindustrins vinstmarginaler i positiva tal. |
| --- | --- |

(107)

En berörd part hävdade att försäljningspriserna för varmförtent galvaniserat stål nästan fördubblades från februari 2016 till mars 2017 och därför påvisade avsaknad av skada. Denna uppåtgående prisutveckling påstods ha inneburit en automatisk ökning av unionsindustrins vinstmarginaler i positiva tal.

| (108) | Undersökningen kunde inte stödja detta påstående, eftersom det gällde en rad olika produkter som i huvudsak inte utgör en del av den berörda produkten. Dessutom omfattade bevisningen till stöd för detta påstående 6 månader som inte är en del av undersökningsperioden och prisjämförelsen ansågs som olämplig för undersökningen, eftersom den saknade tillräckliga uppgifter, såsom råvarukostnader och effekterna på lönsamheten. |
| --- | --- |

(108)

Undersökningen kunde inte stödja detta påstående, eftersom det gällde en rad olika produkter som i huvudsak inte utgör en del av den berörda produkten. Dessutom omfattade bevisningen till stöd för detta påstående 6 månader som inte är en del av undersökningsperioden och prisjämförelsen ansågs som olämplig för undersökningen, eftersom den saknade tillräckliga uppgifter, såsom råvarukostnader och effekterna på lönsamheten.

4.4.3.3   Arbetskraftskostnader

| (109) | Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per heltidsekvivalent | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (heltidsekvivalenter i euro)

  Index (2013 = 100) | 100 | 107 | 116 | 102 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(109)

Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per heltidsekvivalent

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per heltidsekvivalent

2013

2014

2015

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (heltidsekvivalenter i euro)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

107

107

116

116

102

102

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (110) | Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 2 %. Sysselsättningen minskade något i enlighet med vad som anges i tabell 8. Denna utveckling visar att industrin behöll kontrollen över sina personalkostnader efter att ha haft svårigheter med detta under 2014 och särskilt under 2015. |
| --- | --- |

(110)

Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 2 %. Sysselsättningen minskade något i enlighet med vad som anges i tabell 8. Denna utveckling visar att industrin behöll kontrollen över sina personalkostnader efter att ha haft svårigheter med detta under 2014 och särskilt under 2015.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital

| (111) | Unionstillverkarnas lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

  Index (2013 = – 100) | – 100 | – 78 | – 60 | – 21 |
| Kassaflöde (i euro)

  Index (2013 = – 100) | – 100 | – 101 | – 4 | – 15 |
| Investeringar (i euro)

  Index (2013 = 100) | 100 | 136 | 280 | 210 |
| Avkastning på investeringar (%)

  Index (2013 = – 100) | – 100 | – 68 | – 45 | – 36 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(111)

Unionstillverkarnas lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

Index (2013 = – 100)

Index (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 78

– 78

– 60

– 60

– 21

– 21

Kassaflöde (i euro)

Index (2013 = – 100)

Index (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 101

– 101

– 4

– 4

– 15

– 15

Investeringar (i euro)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

136

136

280

280

210

210

Avkastning på investeringar (%)

Index (2013 = – 100)

Index (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 68

– 68

– 45

– 45

– 36

– 36

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkarna i urvalet.

Källa

| (112) | Kommissionen fastställde lönsamheten för unionstillverkarna genom att nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen fastställde lönsamheten för unionstillverkarna genom att nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen.

| (113) | Lönsamheten var negativ under hela skadeundersökningsperioden, vilket visar att unionsindustrin var i ett prekärt läge. Något bättre marknadsvillkor innebar att förlusterna minskade, men det konstaterades att situationen beträffande lönsamheten under skadeundersökningsperioden var ohållbar. |
| --- | --- |

(113)

Lönsamheten var negativ under hela skadeundersökningsperioden, vilket visar att unionsindustrin var i ett prekärt läge. Något bättre marknadsvillkor innebar att förlusterna minskade, men det konstaterades att situationen beträffande lönsamheten under skadeundersökningsperioden var ohållbar.

| (114) | Marknadsvillkoren var emellertid idealiska för att återställa lönsamheten, eftersom råvarukostnaderna minskat avsevärt. Den nedåtgående prispressen från kinesisk import tvingade unionsindustrin att sänka sina priser till en nivå som endast minskade förlusterna utan att undanröja dem. |
| --- | --- |

(114)

Marknadsvillkoren var emellertid idealiska för att återställa lönsamheten, eftersom råvarukostnaderna minskat avsevärt. Den nedåtgående prispressen från kinesisk import tvingade unionsindustrin att sänka sina priser till en nivå som endast minskade förlusterna utan att undanröja dem.

| (115) | Förlusterna under år 2013 är delvis kopplade till den europeiska skuldkrisen och den ekonomiska krisen. Det var dock tydligt att unionsindustrin inte hade kunnat återvända till en lönsam situation eller (i en nämnvärd omfattning) dra nytta av den långsamma återhämtningen i den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

(115)

Förlusterna under år 2013 är delvis kopplade till den europeiska skuldkrisen och den ekonomiska krisen. Det var dock tydligt att unionsindustrin inte hade kunnat återvända till en lönsam situation eller (i en nämnvärd omfattning) dra nytta av den långsamma återhämtningen i den europeiska ekonomin.

| (116) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Kassaflödet följde omsättningens avkastning i så måtto att den var negativ under hela perioden, men förbättrades något. Avkastningen på investeringar följde också samma utveckling. |
| --- | --- |

(116)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Kassaflödet följde omsättningens avkastning i så måtto att den var negativ under hela perioden, men förbättrades något. Avkastningen på investeringar följde också samma utveckling.

| (117) | Unionsindustrin fortsatte trots detta att investera under skadeundersökningsperioden. Investeringarna var avsedda att upprätthålla effektivitet och produktivitet i stället för att öka produktionen. |
| --- | --- |

(117)

Unionsindustrin fortsatte trots detta att investera under skadeundersökningsperioden. Investeringarna var avsedda att upprätthålla effektivitet och produktivitet i stället för att öka produktionen.

| (118) | Trots att unionstillverkarna i urvalet ingick i stora internationella koncerner hävdade de att deras förmåga att anskaffa kapital från resurser på koncernnivå minskat. Ändå ökade investeringarna under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Trots att unionstillverkarna i urvalet ingick i stora internationella koncerner hävdade de att deras förmåga att anskaffa kapital från resurser på koncernnivå minskat. Ändå ökade investeringarna under skadeundersökningsperioden.

4.4.4   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (119) | Unionsindustrin var i en prekär situation under hela skadeundersökningsperioden. Denna situation framgår klart av såväl den företagsinterna som den öppna marknaden. Den företagsinterna marknaden stod för ungefär 25 % av den sammanlagda försäljningsvolymen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(119)

Unionsindustrin var i en prekär situation under hela skadeundersökningsperioden. Denna situation framgår klart av såväl den företagsinterna som den öppna marknaden. Den företagsinterna marknaden stod för ungefär 25 % av den sammanlagda försäljningsvolymen under undersökningsperioden.

| (120) | Situationen för unionsindustrin var sämre på den öppna marknaden under undersökningsperioden jämfört med 2013. Även om situationen har förbättrats något när det gäller produktion och försäljningsvolym, förlorade unionsindustrin 17 % av sin marknadsandel. Resultatindikatorerna för avkastning på omsättning, räntabilitet och kassaflöde var negativa under hela skadeundersökningsperioden, och även om de förbättrats var utvecklingen inte tillräckligt stark på grund av prispressen från den kinesiska importen till dumpade priser. Denna utveckling ägde rum trots konkreta åtgärder för att förbättra effektiviteten i form av minskning av personalstyrkan, ökad produktivitet och kapacitetsutnyttjande och noggrann kontroll av tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(120)

Situationen för unionsindustrin var sämre på den öppna marknaden under undersökningsperioden jämfört med 2013. Även om situationen har förbättrats något när det gäller produktion och försäljningsvolym, förlorade unionsindustrin 17 % av sin marknadsandel. Resultatindikatorerna för avkastning på omsättning, räntabilitet och kassaflöde var negativa under hela skadeundersökningsperioden, och även om de förbättrats var utvecklingen inte tillräckligt stark på grund av prispressen från den kinesiska importen till dumpade priser. Denna utveckling ägde rum trots konkreta åtgärder för att förbättra effektiviteten i form av minskning av personalstyrkan, ökad produktivitet och kapacitetsutnyttjande och noggrann kontroll av tillverkningskostnaderna.

| (121) | En berörd part framhöll att vissa skadefaktorer, på grundval av uppgifter i klagomålet, föreföll peka på en icke-skadevållande situation. Dessa faktorer omfattade försäljningsvolym, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning och lager. Denna utveckling granskades under undersökningen på grundval av kontrollerade uppgifter. Flera indikatorer, bland annat vissa av dem som nämns i ovanstående påstående, visade en positiv trend. Men eftersom den öppna marknaden ökade med 27 % vilket förklaras i tabell 2 står det klart att vissa indikatorer tyder på att en positiv situation utvecklas. Av de skäl som anges i analysen av situationen för unionsindustrin och i denna slutsats, ska dessa positiva trender dock ses i ljuset av de mer betydande negativa tendenserna inom exempelvis marknadsandel och försäljningspris, och mot bakgrund av negativa resultat. Sedda i sitt rätta sammanhang, dvs. tillsammans med alla andra skadefaktorer, var det tydligt att unionsindustrin har lidit skada. |
| --- | --- |

(121)

En berörd part framhöll att vissa skadefaktorer, på grundval av uppgifter i klagomålet, föreföll peka på en icke-skadevållande situation. Dessa faktorer omfattade försäljningsvolym, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning och lager. Denna utveckling granskades under undersökningen på grundval av kontrollerade uppgifter. Flera indikatorer, bland annat vissa av dem som nämns i ovanstående påstående, visade en positiv trend. Men eftersom den öppna marknaden ökade med 27 % vilket förklaras i tabell 2 står det klart att vissa indikatorer tyder på att en positiv situation utvecklas. Av de skäl som anges i analysen av situationen för unionsindustrin och i denna slutsats, ska dessa positiva trender dock ses i ljuset av de mer betydande negativa tendenserna inom exempelvis marknadsandel och försäljningspris, och mot bakgrund av negativa resultat. Sedda i sitt rätta sammanhang, dvs. tillsammans med alla andra skadefaktorer, var det tydligt att unionsindustrin har lidit skada.

| (122) | På grundval av ovanstående kan slutsatsen dras att unionsindustrin, både om man delar upp den i dess två olika segment och i dess helhet, lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(122)

På grundval av ovanstående kan slutsatsen dras att unionsindustrin, både om man delar upp den i dess två olika segment och i dess helhet, lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (123) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: importen från tredjeländer och unionstillverkarnas exportresultat. |
| --- | --- |

(123)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: importen från tredjeländer och unionstillverkarnas exportresultat.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (124) | Såsom nämns ovan ökade importen från Kina med 146 % under skadeundersökningsperioden. Dess priser per ton sjönk med 22 %, vilket till och med överskred råvaruprisernas fall på 20 %. Dessutom underskred denna import väsentligt EU-industrins priser med 17 % till 28 %. Med tanke på att korrosionsbeständigt stål är priskänsligt är dessa marginaler betydande och har en mycket skadlig inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(124)

Såsom nämns ovan ökade importen från Kina med 146 % under skadeundersökningsperioden. Dess priser per ton sjönk med 22 %, vilket till och med överskred råvaruprisernas fall på 20 %. Dessutom underskred denna import väsentligt EU-industrins priser med 17 % till 28 %. Med tanke på att korrosionsbeständigt stål är priskänsligt är dessa marginaler betydande och har en mycket skadlig inverkan på unionsindustrin.

| (125) | Som en följd av detta lyckades endast Kina dra nytta av marknadens återhämtning, vilken ökade med 27 % under den analyserade perioden. Den kinesiska importen ökade sin marknadsandel från 11,7 % till 22,7 %, medan unionsindustrin endast ökade sin försäljningsvolym med 5 % och dess marknadsandel minskade från 78,8 % till 65,2 %. |
| --- | --- |

(125)

Som en följd av detta lyckades endast Kina dra nytta av marknadens återhämtning, vilken ökade med 27 % under den analyserade perioden. Den kinesiska importen ökade sin marknadsandel från 11,7 % till 22,7 %, medan unionsindustrin endast ökade sin försäljningsvolym med 5 % och dess marknadsandel minskade från 78,8 % till 65,2 %.

| (126) | Trots gynnsamma marknadsförhållanden under analysperioden på grund av sjunkande råvarupriser och ökad förbrukning, fortsatte unionsindustrin att gå med förlust under hela perioden på grund av pristryck och ökande volym av kinesisk import. |
| --- | --- |

(126)

Trots gynnsamma marknadsförhållanden under analysperioden på grund av sjunkande råvarupriser och ökad förbrukning, fortsatte unionsindustrin att gå med förlust under hela perioden på grund av pristryck och ökande volym av kinesisk import.

| (127) | Den gradvisa inbromsningen i den kinesiska ekonomin och, enligt handlingarna i ärendet, den högst betydande överkapaciteten i den kinesiska stålindustrin gjorde att de kinesiska ståltillverkarna lade om sin överskottstillverkning till exportmarknaden, där unionsmarknaden är en attraktiv exportdestination. |
| --- | --- |

(127)

Den gradvisa inbromsningen i den kinesiska ekonomin och, enligt handlingarna i ärendet, den högst betydande överkapaciteten i den kinesiska stålindustrin gjorde att de kinesiska ståltillverkarna lade om sin överskottstillverkning till exportmarknaden, där unionsmarknaden är en attraktiv exportdestination.

| (128) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att den dumpade importen var orsaken till den skadevållande situationen för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(128)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att den dumpade importen var orsaken till den skadevållande situationen för unionsindustrin.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (129) | Importvolymen från tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Importvolym från andra länder (i ton), cif-pris per ton och marknadsandel | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från tredjeländer | 716 694 | 684 661 | 909 981 | 1 161 380 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 127 | 162 |
| Cif-pris i euro/ton | 698 | 701 | 641 | 572 |
| Marknadsandel (%) | 9,5 | 8,9 | 10,8 | 12,1 |
| Importvolym från Sydkorea | 344 542 | 406 685 | 530 377 | 579 712 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 118 | 154 | 168 |
| Cif-pris i euro/ton | 716 | 718 | 665 | 610 |
| Marknadsandel (%) | 4,6 | 5,3 | 6,3 | 6,0 |
| Importvolym från Indien | 81 489 | 42 301 | 61 739 | 157 212 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 52 | 76 | 193 |
| Cif-pris i euro/ton | 627 | 696 | 550 | 471 |
| Marknadsandel (%) | 1,1 | 0,6 | 0,7 | 1,6 |
| Importvolym från andra tredjeländer | 290 663 | 235 676 | 317 866 | 424 457 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 81 | 109 | 146 |
| Cif-pris i euro/ton | 698 | 673 | 618 | 556 |
| Marknadsandel (%) | 3,8 | 3,1 | 3,8 | 4,4 |
| Källa: Eurostat. |

(129)

Importvolymen från tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Importvolym från andra länder (i ton), cif-pris per ton och marknadsandel

Importvolym från andra länder (i ton), cif-pris per ton och marknadsandel

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Importvolym från tredjeländer

716 694

684 661

909 981

1 161 380

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

127

127

162

162

Cif-pris i euro/ton

698

701

641

572

Marknadsandel (%)

9,5

8,9

10,8

12,1

Importvolym från Sydkorea

344 542

406 685

530 377

579 712

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

118

118

154

154

168

168

Cif-pris i euro/ton

716

718

665

610

Marknadsandel (%)

4,6

5,3

6,3

6,0

Importvolym från Indien

81 489

42 301

61 739

157 212

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

52

52

76

76

193

193

Cif-pris i euro/ton

627

696

550

471

Marknadsandel (%)

1,1

0,6

0,7

1,6

Importvolym från andra tredjeländer

290 663

235 676

317 866

424 457

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

81

81

109

109

146

146

Cif-pris i euro/ton

698

673

618

556

Marknadsandel (%)

3,8

3,1

3,8

4,4

Källa: Eurostat.

Källa

| (130) | Importen från Kina utgjorde 65 % av all import i unionen. Övrig import (se tabell 13) minskade med 33 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import ökade från 9,5 % 2013 till 12,1 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(130)

Importen från Kina utgjorde 65 % av all import i unionen. Övrig import (se tabell 13) minskade med 33 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import ökade från 9,5 % 2013 till 12,1 % under undersökningsperioden.

| (131) | Importen från Sydkorea ökade med 68 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import ökade från 4,6 % 2013 till 6,0 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(131)

Importen från Sydkorea ökade med 68 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import ökade från 4,6 % 2013 till 6,0 % under undersökningsperioden.

| (132) | Importen från Indien ökade med 93 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import ökade från 1,1 % 2013 till 1,6 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(132)

Importen från Indien ökade med 93 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import ökade från 1,1 % 2013 till 1,6 % under undersökningsperioden.

| (133) | Med tanke på de ökade volymerna undersökte kommissionen huruvida importen från dessa länder hade bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. De uppgifter från Eurostat som presenteras i tabell 13 visar att även om marknadsandelen för importen från Sydkorea ökade, låg cif-priserna på en klart högre nivå än både den kinesiska importens och unionsindustrins priser. Priserna på importen från Indien var också högre än priserna för den kinesiska importen och marknadsandelen för importen från Indien var lägre än 2 % under varje år. Importen från andra tredjeländer var heller inte skadevållande på grund av att importpriset var högre än priserna för import från Kina och hos unionsindustrin. |
| --- | --- |

(133)

Med tanke på de ökade volymerna undersökte kommissionen huruvida importen från dessa länder hade bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. De uppgifter från Eurostat som presenteras i tabell 13 visar att även om marknadsandelen för importen från Sydkorea ökade, låg cif-priserna på en klart högre nivå än både den kinesiska importens och unionsindustrins priser. Priserna på importen från Indien var också högre än priserna för den kinesiska importen och marknadsandelen för importen från Indien var lägre än 2 % under varje år. Importen från andra tredjeländer var heller inte skadevållande på grund av att importpriset var högre än priserna för import från Kina och hos unionsindustrin.

| (134) | Därför drogs slutsatsen att, oavsett om den undersöks enskilt eller var och en för sig, hade import från tredjeland inte någon avgörande inverkan på unionsindustrin och att den, under alla omständigheter, inte kunde ha haft effekten att bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(134)

Därför drogs slutsatsen att, oavsett om den undersöks enskilt eller var och en för sig, hade import från tredjeland inte någon avgörande inverkan på unionsindustrin och att den, under alla omständigheter, inte kunde ha haft effekten att bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (135) | Unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Exportresultat | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym | 662 224 | 770 547 | 678 823 | 570 471 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 116 | 103 | 86 |
| Genomsnittligt pris (i euro/ton) till icke-närstående parter | 545 | 547 | 508 | 477 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 93 | 88 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer och unionstillverkarna i urvalet. |

(135)

Unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Tabell 14

Exportresultat

Exportresultat

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Exportvolym

662 224

770 547

678 823

570 471

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

116

116

103

103

86

86

Genomsnittligt pris (i euro/ton) till icke-närstående parter

545

547

508

477

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

93

93

88

88

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar från Eurofer och unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (136) | Exportvolymen minskade med 14 % mellan 2013 och undersökningsperioden. Vad priserna beträffar minskade de med 12 % under skadeundersökningsperioden på grund av sjunkande råvarupriser. |
| --- | --- |

(136)

Exportvolymen minskade med 14 % mellan 2013 och undersökningsperioden. Vad priserna beträffar minskade de med 12 % under skadeundersökningsperioden på grund av sjunkande råvarupriser.

| (137) | Med tanke på att exportvolymen motsvarade endast ca 6 % av produktionen och med hänsyn till prisnedgången, som är mindre uttalad än på unionsmarknaden, ansåg inte kommissionen att unionsindustrins exportresultat på ett betydande sätt har bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(137)

Med tanke på att exportvolymen motsvarade endast ca 6 % av produktionen och med hänsyn till prisnedgången, som är mindre uttalad än på unionsmarknaden, ansåg inte kommissionen att unionsindustrins exportresultat på ett betydande sätt har bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (138) | Ett orsakssamband fastställdes preliminärt mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(138)

Ett orsakssamband fastställdes preliminärt mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från det berörda landet.

| (139) | Kommissionen har skiljt på och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan. De övriga identifierade faktorerna, såsom importen från tredjeländer och unionstillverkarnas exportförsäljning konstaterades preliminärt inte bryta orsakssambandet, även med beaktande av en eventuell kombinerad effekt. Importen från tredjeländer kan ha haft en liten inverkan på skadan, men unionsindustrins situation skulle säkerligen inte ha påverkats i en sådan betydande utsträckning. Framför allt skulle försäljningspriserna inte ha sjunkit till så låga nivåer och lönsamheten skulle ha varit bättre. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen har skiljt på och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan. De övriga identifierade faktorerna, såsom importen från tredjeländer och unionstillverkarnas exportförsäljning konstaterades preliminärt inte bryta orsakssambandet, även med beaktande av en eventuell kombinerad effekt. Importen från tredjeländer kan ha haft en liten inverkan på skadan, men unionsindustrins situation skulle säkerligen inte ha påverkats i en sådan betydande utsträckning. Framför allt skulle försäljningspriserna inte ha sjunkit till så låga nivåer och lönsamheten skulle ha varit bättre.

| (140) | På grundval av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen i detta skede att den väsentliga skada som unionsindustrin vållats hade orsakats av den dumpade importen från de berörda länderna och att de övriga faktorerna, sedda var för sig eller tillsammans, inte bröt orsakssambandet. |
| --- | --- |

(140)

På grundval av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen i detta skede att den väsentliga skada som unionsindustrin vållats hade orsakats av den dumpade importen från de berörda länderna och att de övriga faktorerna, sedda var för sig eller tillsammans, inte bröt orsakssambandet.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (141) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(141)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (142) | Unionsindustrin bedriver verksamhet i minst 15 medlemsstater, och sysselsätter mer än 8 000 anställda med avseende på korrosionsbeständigt stål. |
| --- | --- |

(142)

Unionsindustrin bedriver verksamhet i minst 15 medlemsstater, och sysselsätter mer än 8 000 anställda med avseende på korrosionsbeständigt stål.

| (143) | Sexton tillverkare samarbetade i undersökningen. Ingen av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen. Såsom framgått ovan i samband med analysen av skadeindikatorerna förbättrades situationen för unionsindustrin i dess helhet, men inte lika markant som man skulle kunna förvänta sig, eftersom den påverkades negativt av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(143)

Sexton tillverkare samarbetade i undersökningen. Ingen av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen. Såsom framgått ovan i samband med analysen av skadeindikatorerna förbättrades situationen för unionsindustrin i dess helhet, men inte lika markant som man skulle kunna förvänta sig, eftersom den påverkades negativt av den dumpade importen.

| (144) | Införandet av provisoriska antidumpningstullar förväntas leda till att rättvisa handelsvillkor återställs på unionsmarknaden genom att det sätts ett stopp för prisnedgången så att unionsindustrin får en möjlighet att höja sina priser. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökar till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri. Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(144)

Införandet av provisoriska antidumpningstullar förväntas leda till att rättvisa handelsvillkor återställs på unionsmarknaden genom att det sätts ett stopp för prisnedgången så att unionsindustrin får en möjlighet att höja sina priser. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökar till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri. Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada.

| (145) | Även om flera volymindikatorer förefaller positiva, såsom tillverkning och försäljningsvolym, förbättrades unionsindustrins situation inte i linje med den ökade förbrukningen. Detta tyder på att unionsindustrin inte kunde dra nytta av unionsmarknadens återhämtning på samma sätt som hade skett om det inte hade förekommit dumpad import från Kina. Framför allt var påverkan mycket stor när det gäller de skadeindikatorer som sammanhänger med det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet, t.ex. lönsamhet och räntabilitet. Det är därför viktigt att priserna åter kommer upp till nivån för icke-dumpade priser eller åtminstone icke-skadevållande priser så att alla tillverkare kan agera på unionsmarknaden under rättvisa handelsvillkor. Vidtas inga åtgärder förefaller det mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare. Ett dåligt resultat för segmentet korrosionsbeständigt stål skulle också påverka segmenten både i tidigare led (organisk beläggning) och senare led (varmvalsade ringar eller rullar) för många av unionstillverkarna, eftersom kapacitetsutnyttjandet i dessa segment är nära kopplat till tillverkningen av den undersökta produkten. Det skulle dessutom bli märkbar inverkan på övriga varmförtenta galvaniserade produkter, t.ex. för fordonsindustrin. |
| --- | --- |

(145)

Även om flera volymindikatorer förefaller positiva, såsom tillverkning och försäljningsvolym, förbättrades unionsindustrins situation inte i linje med den ökade förbrukningen. Detta tyder på att unionsindustrin inte kunde dra nytta av unionsmarknadens återhämtning på samma sätt som hade skett om det inte hade förekommit dumpad import från Kina. Framför allt var påverkan mycket stor när det gäller de skadeindikatorer som sammanhänger med det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet, t.ex. lönsamhet och räntabilitet. Det är därför viktigt att priserna åter kommer upp till nivån för icke-dumpade priser eller åtminstone icke-skadevållande priser så att alla tillverkare kan agera på unionsmarknaden under rättvisa handelsvillkor. Vidtas inga åtgärder förefaller det mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare. Ett dåligt resultat för segmentet korrosionsbeständigt stål skulle också påverka segmenten både i tidigare led (organisk beläggning) och senare led (varmvalsade ringar eller rullar) för många av unionstillverkarna, eftersom kapacitetsutnyttjandet i dessa segment är nära kopplat till tillverkningen av den undersökta produkten. Det skulle dessutom bli märkbar inverkan på övriga varmförtenta galvaniserade produkter, t.ex. för fordonsindustrin.

| (146) | Varmförtenta galvaniserade produkter i allmänhet är vanligen produkter som motsvarar cirka 10 % av försäljningen från ett integrerat stålverk. Den faktiska siffran varierar från tillverkare till tillverkare. Men dessa produkter ligger nästan vid slutet av värdekedjan. Strategin för unionens stålindustri är att maximera försäljningen av produkter med högt mervärde, eftersom de traditionellt ger högre än genomsnittliga vinstnivåer, därför att antalet företag runt om i världen som kan konkurrera om dessa produkter med högt mervärde är mindre. Därför påvisar avsaknaden av vinst under analysperioden ett allvarligt problem för unionsindustrin i fråga om dess strategi och framtidsutsikter. |
| --- | --- |

(146)

Varmförtenta galvaniserade produkter i allmänhet är vanligen produkter som motsvarar cirka 10 % av försäljningen från ett integrerat stålverk. Den faktiska siffran varierar från tillverkare till tillverkare. Men dessa produkter ligger nästan vid slutet av värdekedjan. Strategin för unionens stålindustri är att maximera försäljningen av produkter med högt mervärde, eftersom de traditionellt ger högre än genomsnittliga vinstnivåer, därför att antalet företag runt om i världen som kan konkurrera om dessa produkter med högt mervärde är mindre. Därför påvisar avsaknaden av vinst under analysperioden ett allvarligt problem för unionsindustrin i fråga om dess strategi och framtidsutsikter.

| (147) | Slutsatsen blir därför preliminärt att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. Om antidumpningsåtgärder infördes skulle unionsindustrin kunna återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(147)

Slutsatsen blir därför preliminärt att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. Om antidumpningsåtgärder infördes skulle unionsindustrin kunna återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen.

6.2   Icke-närstående importörers och användares intresse

Icke-närstående importörers och användares intresse

| (148) | Såsom anges i skäl 15 var det bara en importör som besvarade frågeformuläret. Denna importör ingick i en grupp av företag som använde den berörda produkten för att tillverka produkter som används i byggindustrin. Andra importörer och användare gav sig till känna som berörda parter. Synpunkter på undersökningen lämnades in av en sammanslutning av importörer. |
| --- | --- |

(148)

Såsom anges i skäl 15 var det bara en importör som besvarade frågeformuläret. Denna importör ingick i en grupp av företag som använde den berörda produkten för att tillverka produkter som används i byggindustrin. Andra importörer och användare gav sig till känna som berörda parter. Synpunkter på undersökningen lämnades in av en sammanslutning av importörer.

| (149) | Den samarbetsvilliga importören/användaren angav att den berörda produkten var en viktig del av dennes tillverkningskostnader och den befarade ökade kostnader som kan uppstå till följd av införandet av tullar. Medan undersökningen stödde påståendet om betydelsen av den berörda produkten för kostnaderna, bör det noteras att andra försörjningskällor finns och att de faktiskt har använts av importören, vilket innebär att dess kostnader och konkurrenskraft inte skulle påverkas allvarligt om åtgärder infördes. |
| --- | --- |

(149)

Den samarbetsvilliga importören/användaren angav att den berörda produkten var en viktig del av dennes tillverkningskostnader och den befarade ökade kostnader som kan uppstå till följd av införandet av tullar. Medan undersökningen stödde påståendet om betydelsen av den berörda produkten för kostnaderna, bör det noteras att andra försörjningskällor finns och att de faktiskt har använts av importören, vilket innebär att dess kostnader och konkurrenskraft inte skulle påverkas allvarligt om åtgärder infördes.

| (150) | När det gäller importörer i allmänhet finns det i princip inga belägg för att importörer eller stålcentraler inte skulle kunna vältra över en prisökning på sina kunder. De kan dessutom importera från andra länder som inte omfattas av denna undersökning. |
| --- | --- |

(150)

När det gäller importörer i allmänhet finns det i princip inga belägg för att importörer eller stålcentraler inte skulle kunna vältra över en prisökning på sina kunder. De kan dessutom importera från andra länder som inte omfattas av denna undersökning.

| (151) | Den sammanslutning som företräder importörer hävdade att unionsindustrin inte alltid kunde tillhandahålla sina medlemmar den berörda produkten på grund av bristande kapacitet. Detta argument var inte underbyggt. Med hänsyn till att sammanslutningen inte hade anfört några bevis till stöd för detta påstående och att, som framgår av tabell 5, unionsindustrins kapacitetsutnyttjande inte översteg 80 % under skadeundersökningsperioden, har kommissionen inte funnit några argument som tyder på att detta påstående skulle vara sant. |
| --- | --- |

(151)

Den sammanslutning som företräder importörer hävdade att unionsindustrin inte alltid kunde tillhandahålla sina medlemmar den berörda produkten på grund av bristande kapacitet. Detta argument var inte underbyggt. Med hänsyn till att sammanslutningen inte hade anfört några bevis till stöd för detta påstående och att, som framgår av tabell 5, unionsindustrins kapacitetsutnyttjande inte översteg 80 % under skadeundersökningsperioden, har kommissionen inte funnit några argument som tyder på att detta påstående skulle vara sant.

| (152) | En annan berörd part hävdade att en unionstillverkare hade problem med att leverera till kunder på grund av ”nedskärningar”. Detta påstående hänför sig till ett särskilt problem hos en unionstillverkare och var således inte representativt för försörjningssituationen när det gäller industrin som helhet. Även om denna situation existerade vid den aktuella tidpunkten fanns alternativa försörjningskällor, och det fanns inga uppgifter i ärendet som påvisade att leverans var ett allmänt problem för importörer och handlare. Dessutom var ett av skälen till att unionstillverkarna lider problem dumpning av stålprodukter från bl.a. kinesiska källor, vilket lyfts fram i denna undersökning. |
| --- | --- |

(152)

En annan berörd part hävdade att en unionstillverkare hade problem med att leverera till kunder på grund av ”nedskärningar”. Detta påstående hänför sig till ett särskilt problem hos en unionstillverkare och var således inte representativt för försörjningssituationen när det gäller industrin som helhet. Även om denna situation existerade vid den aktuella tidpunkten fanns alternativa försörjningskällor, och det fanns inga uppgifter i ärendet som påvisade att leverans var ett allmänt problem för importörer och handlare. Dessutom var ett av skälen till att unionstillverkarna lider problem dumpning av stålprodukter från bl.a. kinesiska källor, vilket lyfts fram i denna undersökning.

| (153) | Slutanvändarindustrierna av korrosionsbeständigt stål är främst byggsektorn för olika byggnadsmaterial, men även för tillverkning av hushållsapparater, djupdragnings- och stämplingsprocesser och små svetsade rör. Såsom förklaras ovan samarbetade bara en användare vid förfarandet. |
| --- | --- |

(153)

Slutanvändarindustrierna av korrosionsbeständigt stål är främst byggsektorn för olika byggnadsmaterial, men även för tillverkning av hushållsapparater, djupdragnings- och stämplingsprocesser och små svetsade rör. Såsom förklaras ovan samarbetade bara en användare vid förfarandet.

| (154) | Även om införandet av åtgärder skulle påverka vissa användare negativt i form av högre inköpspriser finns det inga uppgifter i handlingarna i målet som visar att användarna skulle drabbas oproportionerligt i fråga om lönsamhet eller att det skulle orsaka utlokalisering av stora industrikoncerner. Nivån på de föreslagna tullarna kan inte heller anses vara prohibitiva. |
| --- | --- |

(154)

Även om införandet av åtgärder skulle påverka vissa användare negativt i form av högre inköpspriser finns det inga uppgifter i handlingarna i målet som visar att användarna skulle drabbas oproportionerligt i fråga om lönsamhet eller att det skulle orsaka utlokalisering av stora industrikoncerner. Nivån på de föreslagna tullarna kan inte heller anses vara prohibitiva.

| (155) | Det bör noteras att tullar bidrar till att säkra leveranssäkerheten för distributörerna och deras kunder. Utan tullar skulle en del av tillverkarna i unionen av korrosionsbeständigt stål kanske behöva upphöra med eller minska sin tillverkning av korrosionsbeständigt stål, vilket skulle göra att många användare i unionen skulle få ett begränsat utbud av försörjningskällor. Dessutom ligger åtgärderna på en nivå som skapar konkurrens på lika villkor men ändå ger utrymme för import från de berörda länderna (till rimliga priser) och andra källor. |
| --- | --- |

(155)

Det bör noteras att tullar bidrar till att säkra leveranssäkerheten för distributörerna och deras kunder. Utan tullar skulle en del av tillverkarna i unionen av korrosionsbeständigt stål kanske behöva upphöra med eller minska sin tillverkning av korrosionsbeständigt stål, vilket skulle göra att många användare i unionen skulle få ett begränsat utbud av försörjningskällor. Dessutom ligger åtgärderna på en nivå som skapar konkurrens på lika villkor men ändå ger utrymme för import från de berörda länderna (till rimliga priser) och andra källor.

| (156) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder inte kommer att få betydande negativa verkningar på unionsimportörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(156)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder inte kommer att få betydande negativa verkningar på unionsimportörernas och användarnas intresse.

6.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (157) | Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder skulle bidra till unionsindustrins återhämtning genom att tillåta prishöjningar som gör det möjligt för industrin som helhet att återvända till en vinstgivande situation. Detta segment med högt förädlingsvärde är av avgörande betydelse för den övergripande strategin för unionens stålindustri och dess framtidsutsikter och välstånd. |
| --- | --- |

(157)

Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder skulle bidra till unionsindustrins återhämtning genom att tillåta prishöjningar som gör det möjligt för industrin som helhet att återvända till en vinstgivande situation. Detta segment med högt förädlingsvärde är av avgörande betydelse för den övergripande strategin för unionens stålindustri och dess framtidsutsikter och välstånd.

| (158) | Åtgärderna kan inte anses ha en väsentlig inverkan på det fåtal andra parter i unionen som gav sig tillkänna. Undersökningen visar inte att den potentiella inverkan på andra aktörer (som inte gav sig till känna) skulle väga tyngre än åtgärdens positiva verkningar för unionsindustrin. Åtgärder anses vara till nytta för branscher i tidigare led, t.ex. råvaruleverantörer och maskintillverkare, som inte (eller endast i begränsad omfattning) levererar till tillverkare i det berörda landet. |
| --- | --- |

(158)

Åtgärderna kan inte anses ha en väsentlig inverkan på det fåtal andra parter i unionen som gav sig tillkänna. Undersökningen visar inte att den potentiella inverkan på andra aktörer (som inte gav sig till känna) skulle väga tyngre än åtgärdens positiva verkningar för unionsindustrin. Åtgärder anses vara till nytta för branscher i tidigare led, t.ex. råvaruleverantörer och maskintillverkare, som inte (eller endast i begränsad omfattning) levererar till tillverkare i det berörda landet.

| (159) | Införandet av åtgärder på den föreslagna nivån har endast haft en begränsad inverkan på priserna i försörjningskedjan och på användarnas resultat. Dessutom ligger åtgärderna på en nivå som skapar konkurrens på lika villkor men ändå ger utrymme för import från det berörda landet (till rimliga priser). När det gäller importörerna kommer de att kunna föra över prisökningarna till kunderna eller byta försörjningskälla. |
| --- | --- |

(159)

Införandet av åtgärder på den föreslagna nivån har endast haft en begränsad inverkan på priserna i försörjningskedjan och på användarnas resultat. Dessutom ligger åtgärderna på en nivå som skapar konkurrens på lika villkor men ändå ger utrymme för import från det berörda landet (till rimliga priser). När det gäller importörerna kommer de att kunna föra över prisökningarna till kunderna eller byta försörjningskälla.

| (160) | Sammantaget drar kommissionen i detta skede av undersökningen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot att det skulle ligga i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder på import av korrosionsbeständigt stål med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(160)

Sammantaget drar kommissionen i detta skede av undersökningen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot att det skulle ligga i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder på import av korrosionsbeständigt stål med ursprung i Kina.

7.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (161) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(161)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (162) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(162)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (163) | Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import. |
| --- | --- |

(163)

Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import.

| (164) | För att fastställa vinstmålet beaktade kommissionen den vinst på försäljning till icke-närstående parter som användes för fastställandet av nivån för undanröjande av skada. Kommissionen konstaterade att unionsindustrin uppvisade en negativ lönsamhet under hela skadeundersökningsperioden. Dessutom fanns det under hela skadeundersökningsperioden betydande mängder av lågprisimport från Kina på unionsmarknaden. Kommissionen beslutade således att målvinsten inte kunde fastställas på grundval av skadeundersökningsperioden. Klaganden begärde i klagomålet att kommissionen skulle använda minst 10 % av omsättningen som en rimlig icke-skadevållande vinstmarginal. I sin bedömning av detta påstående gjorde kommissionen en tioårig lönsamhetsanalys för unionstillverkarna i urvalet för att fastställa den representativa vinstnivå som skulle ha uppnåtts i avsaknad av dumpning. Den konstaterade att det senaste lönsamma året var 2008, dvs. med en vinstmarginal på 7,4 %. På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att det lämpligaste målvinsten var den vinst som faktiskt uppnåddes under 2008. |
| --- | --- |

(164)

För att fastställa vinstmålet beaktade kommissionen den vinst på försäljning till icke-närstående parter som användes för fastställandet av nivån för undanröjande av skada. Kommissionen konstaterade att unionsindustrin uppvisade en negativ lönsamhet under hela skadeundersökningsperioden. Dessutom fanns det under hela skadeundersökningsperioden betydande mängder av lågprisimport från Kina på unionsmarknaden. Kommissionen beslutade således att målvinsten inte kunde fastställas på grundval av skadeundersökningsperioden. Klaganden begärde i klagomålet att kommissionen skulle använda minst 10 % av omsättningen som en rimlig icke-skadevållande vinstmarginal. I sin bedömning av detta påstående gjorde kommissionen en tioårig lönsamhetsanalys för unionstillverkarna i urvalet för att fastställa den representativa vinstnivå som skulle ha uppnåtts i avsaknad av dumpning. Den konstaterade att det senaste lönsamma året var 2008, dvs. med en vinstmarginal på 7,4 %. På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att det lämpligaste målvinsten var den vinst som faktiskt uppnåddes under 2008.

| (165) | Kommissionen beräknade ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att lägga till den ovannämnda vinstmarginalen på 7,4 % till tillverkningskostnaden för de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen beräknade ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att lägga till den ovannämnda vinstmarginalen på 7,4 % till tillverkningskostnaden för de unionstillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden.

| (166) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de samarbetande exporterande tillverkarna i de berörda länderna, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de samarbetande exporterande tillverkarna i de berörda länderna, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

7.2   Preliminära åtgärder

Preliminära åtgärder

| (167) | Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(167)

Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (168) | På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Dumpningsmarginal (%) | Skademarginal (%) | Provisorisk antidumpningstull (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd Handan Branch |

(168)

På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Dumpningsmarginal (%)

Skademarginal (%)

Provisorisk antidumpningstull (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd Handan Branch

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

| — | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd

61,2

23,5

23,5

Shougang Group:

Shougang Group:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd

46,2

17,2

17,2

Shagang Group:

Shagang Group:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd

56,7

28,5

28,5

Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan

57,4

23,4

23,4

Alla andra företag

61,2

28,5

28,5

| (169) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i de berörda länderna och har tillverkats av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(169)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i de berörda länderna och har tillverkats av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (170) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (6). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som visar att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(170)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (6). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som visar att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

6

Europeiska unionens officiella tidning

| (171) | För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av de vitt skilda tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. De företag som har individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura bör bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(171)

För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av de vitt skilda tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. De företag som har individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura bör bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (172) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(172)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

8.   REGISTRERING

REGISTRERING

| (173) | Såsom nämns i skäl 3 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i eller avsänd från Kina till föremål för registrering genom genomförandeförordning (EU) 2017/1238. Detta gjordes med tanke på en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärderna, i enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen. Inget beslut kan fattas om möjlig retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder i detta skede av förfarandet. |
| --- | --- |

(173)

Såsom nämns i skäl 3 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i eller avsänd från Kina till föremål för registrering genom genomförandeförordning (EU) 2017/1238. Detta gjordes med tanke på en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärderna, i enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen. Inget beslut kan fattas om möjlig retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder i detta skede av förfarandet.

9.   AVSLUTANDE BESTÄMMELSER

AVSLUTANDE BESTÄMMELSER

| (174) | Enligt god förvaltning kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(174)

Enligt god förvaltning kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (175) | Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(175)

Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk antidumpningstull ska införas på import av valsade platta produkter av järn eller legerat stål eller olegerat stål, aluminiumtätade, pläterade eller försedda med överdrag genom varmgalvanisering med zink och/eller aluminium men ingen annan metall, kemiskt passiverade, innehållande minst 0,015 viktprocent men högst 0,170 viktprocent kol, minst 0,015 viktprocent men högst 0,100 viktprocent aluminium, högst 0,045 viktprocent niob, högst 0,010 viktprocent titan och högst 0,010 viktprocent vanadin, i form av ringar eller rullar, plåtar skurna i längder och smala band.

Följande produkter ingår inte:

| — | produkter av rostfritt stål, kisellegerat stål och snabbstål, |
| --- | --- |

—

produkter av rostfritt stål, kisellegerat stål och snabbstål,

| — | produkter som inte är vidare bearbetade än varmvalsade eller kallvalsade (kallreducerade), |
| --- | --- |

—

produkter som inte är vidare bearbetade än varmvalsade eller kallvalsade (kallreducerade),

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 och ex 7226 99 70 (Taric-nummer: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094) med ursprung i Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Preliminär antidumpningstullsats (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Hesteel Co., Ltd Handan Branch | 23,5 | C227 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd | 23,5 | C158 |
| Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch | 23,5 | C159 |
| Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd | 23,5 | C228 |
| Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd | 17,2 | C229 |
| Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd | 17,2 | C164 |
| Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd | 28,5 | C230 |
| Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd | 28,5 | C112 |
| Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan | 23,4 | C231 |
| Alla andra företag | 28,5 | C999 |

Företag

Preliminär antidumpningstullsats (%)

Taric-tilläggsnummer

Hesteel Co., Ltd Handan Branch

23,5

C227

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

23,5

C158

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch

23,5

C159

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd

23,5

C228

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

17,2

C229

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd

17,2

C164

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd

28,5

C230

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd

28,5

C112

Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan

23,4

C231

Alla andra företag

28,5

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den (mängd) (berörd produkt) som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (berört land). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om någon sådan faktura ej uppvisas ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullsatsen.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EU) 2016/1036 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de preliminära åtgärderna.

Artikel 3

1.   Tullmyndigheterna åläggs härmed att upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2017/1238.

2.   Uppgifter som insamlats avseende produkter som införts högst 90 dagar före dagen för denna förordnings ikraftträdande ska bevaras till dess att eventuella slutgiltiga åtgärder har trätt i kraft eller till dess att detta förfarande har avslutats.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT C 459, 9.12.2016, s. 17.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1238 av den 7 juli 2017 om registrering av import av visst korrosionsbeständigt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 177, 8.7.2017, s. 39).

3

(4)  Kommissionens beslut 2009/106/EG av den 6 februari 2009 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa varmförtenta metallöverdragna valsade platta produkter av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 38, 7.2.2009, s. 34).

4

(5)  Den metoden godtogs av tribunalen i dess dom av den 16 december 2011, mål T-423/09, Dashiqiao/rådet, ECLI:EU:T:2011:764, punkterna 34–50.

5

(6)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

6

---

BILAGA

SAMARBETSVILLIGA EXPORTERANDE TILLVERKARE SOM INTE INGICK I STICKPROVET

TARIC-TILLÄGGSNUMMER C231

| Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | Maanshan, Anhui |
| --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning |
| TKAS Auto Steel Company Ltd | Dalian, Liaoning |
| JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd | Jiangyin, Jiangsu |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd | Benxi, Liaoning |
| BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd | Benxi, Liaoning |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd | Wuhan, Hubei |
| Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd | Binzhou, Shandong |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd | Baotou, Inre Mongoliet |
| Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd | Loudi, Hunan |
| Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd | Linyi, Shadong |
| Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd | Longhai, Fujian |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd | Shanghai |
| Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd | Zhanjiang, Guandong |
| Yieh Phui (China) Technomaterial Co. | Changshu, Jiangsu |
| Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd | Rizhao, Shandong |
| Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd | Nantong, Jiangsu |

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

Maanshan, Anhui

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

TKAS Auto Steel Company Ltd

Dalian, Liaoning

JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd

Jiangyin, Jiangsu

Bengang Steel Plates Co., Ltd

Benxi, Liaoning

BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd

Benxi, Liaoning

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd

Wuhan, Hubei

Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd

Binzhou, Shandong

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd

Baotou, Inre Mongoliet

Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd

Loudi, Hunan

Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd

Linyi, Shadong

Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd

Longhai, Fujian

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

Shanghai

Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd

Zhanjiang, Guandong

Yieh Phui (China) Technomaterial Co.

Changshu, Jiangsu

Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd

Rizhao, Shandong

Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd

Nantong, Jiangsu

---

BESLUT

| 10.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/28

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/1445

av den 8 augusti 2017

om den grupp produkter som är avsedda att förhindra och behandla cystit och vars huvudsakliga, avsedda verkan bygger på proantocyanidiner som finns i tranbär (Vaccinium macrocarpon)

[delgivet med nr C(2017) 5431]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 93/42/EEG av den 14 juni 1993 om medicintekniska produkter (1), särskilt artikel 13.1,

med beaktande av den ansökan som Frankrike lämnat in i enlighet med artikel 13.1 d i det direktivet, och

av följande skäl:

| (1) | Frankrike har i enlighet med artikel 13.1 d i direktiv 93/42/EEG begärt att kommissionen ska fatta ett beslut om att den grupp produkter som är avsedda att förhindra eller behandla cystit och vars huvudsakliga, avsedda verkan bygger på proantocyanidiner som finns i tranbär (Vaccinium macrocarpon) inte ska omfattas av definitionen av en medicinteknisk produkt i artikel 1.2 a i det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Frankrike har i enlighet med artikel 13.1 d i direktiv 93/42/EEG begärt att kommissionen ska fatta ett beslut om att den grupp produkter som är avsedda att förhindra eller behandla cystit och vars huvudsakliga, avsedda verkan bygger på proantocyanidiner som finns i tranbär (Vaccinium macrocarpon) inte ska omfattas av definitionen av en medicinteknisk produkt i artikel 1.2 a i det direktivet.

| (2) | I definitionen av en medicinteknisk produkt i artikel 1.2 a i direktiv 93/42/EEG fastställs bland annat att en produkt omfattas av definitionen om den inte uppnår sin huvudsakliga, avsedda verkan med hjälp av farmakologiska, immunologiska eller metaboliska medel. |
| --- | --- |

(2)

I definitionen av en medicinteknisk produkt i artikel 1.2 a i direktiv 93/42/EEG fastställs bland annat att en produkt omfattas av definitionen om den inte uppnår sin huvudsakliga, avsedda verkan med hjälp av farmakologiska, immunologiska eller metaboliska medel.

| (3) | Europeiska läkemedelsmyndigheten konstaterade i ett yttrande av den 22 juli 2016 (2) att den huvudsakliga, avsedda verkan hos den grupp produkter som nämns i skäl 1 troligen uppnås med hjälp av farmakologiska medel, eftersom metaboliter av proantocyanidiner och andra beståndsdelar i tranbär med största sannolikhet uppvisar farmakologisk aktivitet, och att det är högst osannolikt att proantocyanidiner har ett mekaniskt verkningssätt. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska läkemedelsmyndigheten konstaterade i ett yttrande av den 22 juli 2016 (2) att den huvudsakliga, avsedda verkan hos den grupp produkter som nämns i skäl 1 troligen uppnås med hjälp av farmakologiska medel, eftersom metaboliter av proantocyanidiner och andra beståndsdelar i tranbär med största sannolikhet uppvisar farmakologisk aktivitet, och att det är högst osannolikt att proantocyanidiner har ett mekaniskt verkningssätt.

| (4) | Ett mekaniskt verkningssätt skulle betyda att produktgruppen i fråga omfattas av definitionen av en medicinteknisk produkt. Eftersom ett sådant verkningssätt är högst osannolikt och produkterna mest sannolikt har ett farmakologiskt verkningssätt, bör produktgruppen i fråga inte omfattas av definitionen av en medicinteknisk produkt. |
| --- | --- |

(4)

Ett mekaniskt verkningssätt skulle betyda att produktgruppen i fråga omfattas av definitionen av en medicinteknisk produkt. Eftersom ett sådant verkningssätt är högst osannolikt och produkterna mest sannolikt har ett farmakologiskt verkningssätt, bör produktgruppen i fråga inte omfattas av definitionen av en medicinteknisk produkt.

| (5) | Svaren på ett frågeformulär som expertgruppen för medicintekniska produkter distribuerade i november 2014 visade att de flesta medlemsstater på grundval av sin vetenskapliga expertis anser att denna produktgrupp inte bör omfattas av definitionen av en medicinteknisk produkt. |
| --- | --- |

(5)

Svaren på ett frågeformulär som expertgruppen för medicintekniska produkter distribuerade i november 2014 visade att de flesta medlemsstater på grundval av sin vetenskapliga expertis anser att denna produktgrupp inte bör omfattas av definitionen av en medicinteknisk produkt.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 7.1 i direktiv 93/42/EEG. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 7.1 i direktiv 93/42/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den grupp produkter som är avsedda att förhindra eller behandla cystit och vars huvudsakliga, avsedda verkan bygger på proantocyanidiner som finns i tranbär (Vaccinium macrocarpon) omfattas inte av definitionen av en medicinteknisk produkt i artikel 1.2 a i direktiv 93/42/EEG.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 169, 12.7.1993, s. 1.

1

(2)  Vetenskapligt yttrande från kommittén för humanläkemedel till GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag, enhet GROW D.4. Hälsoteknik och kosmetiska produkter, om det huvudsakliga verkningssättet hos proantocyanidiner avsedda att användas för att förhindra eller behandla urinvägsinfektioner, EMA/427414/2016, http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=8684&lang=en

2

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 10.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 207/30

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 103 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av föroreningsbegränsande ersättningsanordningar till motordrivna fordon [2017/1446]

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 4 till den ursprungliga versionen av föreskrifterna – dag för ikraftträdande: 10 juni 2014

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

Tillämpningsområde

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

Definitioner

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

Ansökan om godkännande

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

Godkännande

| 5. | Krav |
| --- | --- |

5.

Krav

| 6. | Ändring av typen av föroreningsbegränsande ersättningsanordning och utökning av godkännande |
| --- | --- |

6.

Ändring av typen av föroreningsbegränsande ersättningsanordning och utökning av godkännande

| 7. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

7.

Produktionsöverensstämmelse

| 8. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse

| 9. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

9.

Slutgiltigt upphörande av produktionen

| 10. | Namn- och adressuppgifter för typgodkännandemyndigheter och för de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar |
| --- | --- |

10.

Namn- och adressuppgifter för typgodkännandemyndigheter och för de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar

| 11. | Dokumentation
  Tillägg – Informationsdokument nr ... om typgodkännande av föroreningsbegränsande ersättningsanordningar |
| --- | --- |

11.

Dokumentation

Tillägg – Informationsdokument nr ... om typgodkännande av föroreningsbegränsande ersättningsanordningar

BILAGOR

| 1. | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en föroreningsbegränsande ersättningsanordning enligt föreskrifter nr 103 |
| --- | --- |

1.

Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en föroreningsbegränsande ersättningsanordning enligt föreskrifter nr 103

| 2. | Exempel på godkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

2.

Exempel på godkännandemärkenas utformning

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller typgodkännande, som separata tekniska enheter, av föroreningsbegränsande anordningar avsedda att monteras som ersättningsdelar på en eller flera typer av motorfordon av de kategorier som omfattas av tillämpningsområdet för den relaterade versionen av föreskrifter nr 83.

Katalysatorer och partikelfilter ska betraktas som föroreningsbegränsande anordningar vid tillämpningen av dessa föreskrifter.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

| 2.1 | föroreningsbegränsande originalanordning: föroreningsbegränsande anordning eller uppsättning föroreningsbegränsande anordningar som omfattas av det typgodkännande som meddelats för fordonet och vars typer anges i handlingarna till bilaga 2 till föreskrifter nr 83 (1). |
| --- | --- |

2.1

föroreningsbegränsande originalanordning: föroreningsbegränsande anordning eller uppsättning föroreningsbegränsande anordningar som omfattas av det typgodkännande som meddelats för fordonet och vars typer anges i handlingarna till bilaga 2 till föreskrifter nr 83 (1).

föroreningsbegränsande originalanordning

1

| 2.2 | föroreningsbegränsande ersättningsanordning: föroreningsbegränsande anordning eller uppsättning föroreningsbegränsande anordningar för vilka godkännande kan erhållas enligt dessa föreskrifter, men som inte omfattas av definitionen i punkt 2.1. |
| --- | --- |

2.2

föroreningsbegränsande ersättningsanordning: föroreningsbegränsande anordning eller uppsättning föroreningsbegränsande anordningar för vilka godkännande kan erhållas enligt dessa föreskrifter, men som inte omfattas av definitionen i punkt 2.1.

föroreningsbegränsande ersättningsanordning:

| 2.3 | föroreningsbegränsande originalersättningsanordning: föroreningsbegränsande anordning eller uppsättning föroreningsbegränsande anordningar vars typ anges i handlingarna till bilaga 2 till föreskrifter nr 83 (1), men som säljs som separata tekniska enheter av den som innehar typgodkännandet för fordonet. |
| --- | --- |

2.3

föroreningsbegränsande originalersättningsanordning: föroreningsbegränsande anordning eller uppsättning föroreningsbegränsande anordningar vars typ anges i handlingarna till bilaga 2 till föreskrifter nr 83 (1), men som säljs som separata tekniska enheter av den som innehar typgodkännandet för fordonet.

föroreningsbegränsande originalersättningsanordning

1

| 2.4 | typ av föroreningsbegränsande anordning: katalysatorer och partikelfilter som inte skiljer sig åt när det gäller följande väsentliga egenskaper:






  a) | antal substrat, struktur och material. |
| --- | --- | --- |

2.4

typ av föroreningsbegränsande anordning: katalysatorer och partikelfilter som inte skiljer sig åt när det gäller följande väsentliga egenskaper:

typ av föroreningsbegränsande anordning

a)

antal substrat, struktur och material.

| b) | varje substrats typ av aktivitet. |
| --- | --- |

b)

varje substrats typ av aktivitet.

| c) | volym, förhållande mellan frontytan och längden på substraten. |
| --- | --- |

c)

volym, förhållande mellan frontytan och längden på substraten.

| d) | innehåll av katalysatormaterial. |
| --- | --- |

d)

innehåll av katalysatormaterial.

| e) | förhållandet mellan olika katalysatormaterial. |
| --- | --- |

e)

förhållandet mellan olika katalysatormaterial.

| f) | celltäthet. |
| --- | --- |

f)

celltäthet.

| g) | dimensioner och form. |
| --- | --- |

g)

dimensioner och form.

| h) | termiskt skydd. |
| --- | --- |

h)

termiskt skydd.

| 2.5 | fordonstyp:
  se punkt 2.1 i föreskrifter nr 83. |
| --- | --- |

2.5

fordonstyp:

fordonstyp

se punkt 2.1 i föreskrifter nr 83.

| 2.6 | godkännande av en föroreningsbegränsande ersättningsanordning: godkännande av en föroreningsbegränsande anordning som är avsedd att monteras som ersättningsdel på en eller flera specifika fordonstyper med avseende på begränsning av förorenande utsläpp, bullernivå och inverkan på fordonsprestandan samt, i förekommande fall, på omborddiagnossystemet (OBD). |
| --- | --- |

2.6

godkännande av en föroreningsbegränsande ersättningsanordning: godkännande av en föroreningsbegränsande anordning som är avsedd att monteras som ersättningsdel på en eller flera specifika fordonstyper med avseende på begränsning av förorenande utsläpp, bullernivå och inverkan på fordonsprestandan samt, i förekommande fall, på omborddiagnossystemet (OBD).

godkännande av en föroreningsbegränsande ersättningsanordning

| 2.7 | försämrad föroreningsbegränsande ersättningsanordning: föroreningsbegränsande anordning som har åldrats eller på konstgjord väg slitits i sådan utsträckning att den uppfyller kraven i punkt 1 i tillägg 1 till bilaga 11 till föreskrifter nr 83. |
| --- | --- |

2.7

försämrad föroreningsbegränsande ersättningsanordning: föroreningsbegränsande anordning som har åldrats eller på konstgjord väg slitits i sådan utsträckning att den uppfyller kraven i punkt 1 i tillägg 1 till bilaga 11 till föreskrifter nr 83.

försämrad föroreningsbegränsande ersättningsanordning

| 2.8 | periodiskt regenererande system: katalysatorer, partikelfilter eller andra föroreningsbegränsande anordningar för vilka periodisk regenerering krävs efter mindre än 4 000 km normal körning. |
| --- | --- |

2.8

periodiskt regenererande system: katalysatorer, partikelfilter eller andra föroreningsbegränsande anordningar för vilka periodisk regenerering krävs efter mindre än 4 000 km normal körning.

periodiskt regenererande system

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om godkännande av en typ av föroreningsbegränsande ersättningsanordning ska lämnas av tillverkaren eller av tillverkarens behöriga ombud.

3.2   För varje typ av föroreningsbegränsande ersättningsanordning som ansökan om typgodkännande avser ska ansökan åtföljas av följande handlingar i tre exemplar.

3.2.1   Ritningar av den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen, med särskilt angivande av alla de egenskaper som anges i punkt 2.3 i dessa föreskrifter.

3.2.2   Beskrivning av den eller de fordonstyper som den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen är avsedd för. Nummer och/eller symboler som betecknar motor- och fordonstyp ska anges.

3.2.3   Beskrivning och ritningar som visar den föroreningsbegränsande ersättningsanordningens placering i förhållande till motorns avgasgrenrör.

3.2.4   Ritningar som visar den avsedda placeringen av godkännandemärket.

3.2.5   Uppgift om huruvida den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen är avsedd att vara kompatibel med OBD-kraven.

3.2.6   En mall för informationsdokumentet finns i tillägg 1.

3.3   Den som ansöker om godkännande ska förse den tekniska tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarna med följande:

| 3.3.1 | Ett eller flera fordon av en typ som godkänts i enlighet med föreskrifter nr 83 och som är försedda med en ny föroreningsbegränsande originalanordning. Fordonen ska väljas av sökanden i samförstånd med den tekniska tjänsten. De ska uppfylla kraven i punkt 3.1 i bilaga 4 eller punkt 3.2 i bilaga 4a till föreskrifter nr 83, beroende på vad som gällde vid tidpunkten för godkännandet av fordonen.
  Provfordonen får inte ha några defekter i det utsläppsbegränsande systemet; kraftigt slitna eller felfungerande utsläppsrelaterade originaldelar ska repareras eller bytas ut. Provfordonen ska vara riktigt avstämda och inställda enligt tillverkarens specifikationer innan utsläppsprovningen genomförs. |
| --- | --- |

3.3.1

Ett eller flera fordon av en typ som godkänts i enlighet med föreskrifter nr 83 och som är försedda med en ny föroreningsbegränsande originalanordning. Fordonen ska väljas av sökanden i samförstånd med den tekniska tjänsten. De ska uppfylla kraven i punkt 3.1 i bilaga 4 eller punkt 3.2 i bilaga 4a till föreskrifter nr 83, beroende på vad som gällde vid tidpunkten för godkännandet av fordonen.

Provfordonen får inte ha några defekter i det utsläppsbegränsande systemet; kraftigt slitna eller felfungerande utsläppsrelaterade originaldelar ska repareras eller bytas ut. Provfordonen ska vara riktigt avstämda och inställda enligt tillverkarens specifikationer innan utsläppsprovningen genomförs.

| 3.3.2 | Ett exemplar av typen av föroreningsbegränsande ersättningsanordning. Detta exemplar ska vara tydligt och outplånligt märkt med sökandens handelsnamn eller varumärke och handelsbeteckningen. |
| --- | --- |

3.3.2

Ett exemplar av typen av föroreningsbegränsande ersättningsanordning. Detta exemplar ska vara tydligt och outplånligt märkt med sökandens handelsnamn eller varumärke och handelsbeteckningen.

| 3.3.3 | Ytterligare ett exemplar av typen av föroreningsbegränsande ersättningsanordning, om anordningen är avsedd att monteras på ett fordon som är utrustat med ett OBD-system. Detta exemplar ska vara tydligt och outplånligt märkt med sökandens handelsnamn eller varumärke och handelsbeteckningen. Det ska ha försämrats i enlighet med punkt 2.7. |
| --- | --- |

3.3.3

Ytterligare ett exemplar av typen av föroreningsbegränsande ersättningsanordning, om anordningen är avsedd att monteras på ett fordon som är utrustat med ett OBD-system. Detta exemplar ska vara tydligt och outplånligt märkt med sökandens handelsnamn eller varumärke och handelsbeteckningen. Det ska ha försämrats i enlighet med punkt 2.7.

4.   GODKÄNNANDE

4.1   Om den föroreningsbegränsande ersättningsanordning som lämnats in för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 5 ska godkännande av denna typ av föroreningsbegränsande ersättningsanordning beviljas.

4.2   Föroreningsbegränsande originalersättningsanordningar, som anges i bilaga 2 till föreskrifter nr 83 (2) och är avsedda för montering på ett fordon till vilket det berörda typgodkännandeintyget hänvisar, behöver inte godkännas enligt dessa föreskrifter förutsatt att de uppfyller kraven i punkterna 4.2.1 och 4.2.2.

2

4.2.1   Märkning

Föroreningsbegränsande originalersättningsanordningar ska vara märkta med minst information om följande:

4.2.1.1   Fordonstillverkarens namn eller varumärke.

4.2.1.2   Fabrikat och artikelnummer som identifierar den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningen såsom angetts i den information som nämns i punkt 4.2.3.

4.2.2   Dokumentation

Föroreningsbegränsande originalersättningsanordningar ska åtföljas av information om följande:

4.2.2.1   Fordonstillverkarens namn eller varumärke.

4.2.2.2   Fabrikat och artikelnummer som identifierar den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningen såsom angetts i den information som nämns i punkt 4.2.3.

4.2.2.3   De fordon för vilka den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningen är av en typ som anges i bilaga 2 till föreskrifter nr 83 (3), i förekommande fall inbegripet en märkning som visar om den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningen är lämpad att monteras på ett fordon som är utrustat med OBD-system.

3

4.2.2.4   Monteringsanvisningar, om så erfordras.

4.2.2.5   Denna information ska tillhandahållas antingen

| a) | som en broschyr som åtföljer den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningen, eller |
| --- | --- |

a)

som en broschyr som åtföljer den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningen, eller

| b) | på den förpackning som den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningen säljs i, eller |
| --- | --- |

b)

på den förpackning som den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningen säljs i, eller

| c) | på något annat lämpligt sätt. |
| --- | --- |

c)

på något annat lämpligt sätt.

Informationen ska i alla händelser finnas tillgänglig i den produktkatalog som fordonstillverkaren distribuerar till försäljningsställena.

4.2.3   Fordonstillverkaren ska till den ansvariga tekniska tjänsten och/eller godkännandemyndigheten i elektronisk form överlämna sådan information som behövs för att skapa en koppling mellan berörda artikelnummer och typgodkännandedokumentationen.

Denna information ska innehålla följande:

| a) | fordonets fabrikat och typ. |
| --- | --- |

a)

fordonets fabrikat och typ.

| b) | den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningens fabrikat och typ. |
| --- | --- |

b)

den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningens fabrikat och typ.

| c) | den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningens artikelnummer. |
| --- | --- |

c)

den föroreningsbegränsande originalersättningsanordningens artikelnummer.

| d) | typgodkännandenummer för berörd fordonstyp. |
| --- | --- |

d)

typgodkännandenummer för berörd fordonstyp.

4.3   Varje godkänd typ av föroreningsbegränsande ersättningsanordning ska tilldelas ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret (00 för föreskrifterna i deras nuvarande form) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. Samma part i överenskommelsen får inte tilldela samma nummer till en annan typ av föroreningsbegränsande ersättningsanordning. Samma godkännandenummer får omfatta användningen av den typen av föroreningsbegränsande ersättningsanordning i ett antal olika fordonstyper.

4.4   Om den som ansöker om typgodkännande kan visa för typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten att den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen är av en typ som anges i bilaga 2 till ändringsserie 05 eller senare till föreskrifter nr 83, är det inte nödvändigt att kontrollera att kraven i punkt 5 är uppfyllda för att ett typgodkännandeintyg ska kunna beviljas.

4.5   Ett meddelande om godkännande, utökning av eller avslag på ansökan om godkännande av en typ av föroreningsbegränsande ersättningsanordning enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

4.6   På den föroreningsbegränsande ersättningsanordning som överensstämmer med en typ av föroreningsbegränsande ersättningsanordning som godkänts enligt dessa föreskrifter ska, på en väl synlig plats som anges i godkännandeformuläret, ett internationellt godkännandemärke anbringas som består av följande:

| 4.6.1 | En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (4). |
| --- | --- |

4.6.1

En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (4).

4

| 4.6.2 | Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret i närheten av den cirkel som föreskrivs i punkt 4.6.1. |
| --- | --- |

4.6.2

Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret i närheten av den cirkel som föreskrivs i punkt 4.6.1.

4.7   Om den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen överensstämmer med en typ av föroreningsbegränsande anordning som godkänts enligt en eller flera av de övriga föreskrifter som är fogade till överenskommelsen i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som föreskrivs i avsnitt 4.6.1 inte upprepas. I så fall ska föreskrifternas nummer, godkännandenummer och tilläggssymboler för alla de föreskrifter enligt vilka godkännande har beviljats i det land som beviljat godkännandet enligt dessa föreskrifter anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.6.1.

4.8   Godkännandemärket ska vara outplånligt och tydligt läsbart när den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen monterats under fordonet.

4.9   I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på godkännandemärkenas utformning.

5.   KRAV

5.1   Allmänna krav

5.1.1   Den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen ska vara utformad, konstruerad och möjlig att montera på så sätt att fordonet kan uppfylla bestämmelserna i de föreskrifter som det ursprungligen uppfyllde och så att förorenande utsläpp effektivt begränsas under fordonets normala livslängd och under normala användningsförhållanden.

5.1.2   Den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen ska monteras på exakt samma plats som originalanordningen, och placeringen av syresonder och eventuella andra sensorer i avgasledningen får inte ändras.

5.1.3   Om den föroreningsbegränsande originalanordningen har termiska skydd ska den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen ha likvärdiga skydd.

5.1.4   Den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen ska vara hållbar, dvs. utformad, konstruerad och möjlig att montera på ett sätt som ger rimlig beständighet mot den korrosion och oxidation som den utsätts för, med hänsyn tagen till användningsförhållandena för fordonet.

5.2   Krav beträffande utsläpp

Fordon enligt punkt 3.3.1 i dessa föreskrifter som är försedda med en föroreningsbegränsande ersättningsanordning av den typ som ansökan om godkännande avser, ska genomgå en provning av typ I under de förhållanden som beskrivs i motsvarande bilagor till föreskrifter nr 83, i syfte att jämföra deras prestanda med den föroreningsbegränsande originalanordningen enligt det förfarande som beskrivs nedan.

5.2.1   Fastställande av en utgångspunkt för jämförelsen

Fordonen ska vara försedda med en ny föroreningsbegränsande originalanordning (se punkt 3.3.1) som ska köras in under tolv extra stadskörningscykler (provning av typ I, del 2). Efter denna förkonditionering ska fordonen förvaras i ett rum där temperaturen ligger relativt konstant på mellan 293 och 303 K (20–30 °C). Denna konditionering ska utföras under minst sex timmar och pågå tills motoroljans och, i förekommande fall, kylvätskans temperatur ligger inom ± 2 K av lokalens temperatur. Därefter ska tre avgasprovningar av typ I utföras.

5.2.2   Avgasprovning med föroreningsbegränsande ersättningsanordning

Provfordonets föroreningsbegränsande originalanordning ska bytas ut mot den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen (se punkt 3.3.2), som ska köras in under tolv extra stadskörningscykler (provning av typ I, del 2). Efter denna förkonditionering ska fordonen förvaras i ett rum där temperaturen ligger relativt konstant på mellan 293 och 303 K (20–30 °C). Denna konditionering ska utföras under minst sex timmar och pågå tills motoroljans och, i förekommande fall, kylvätskans temperatur ligger inom ± 2 K av lokalens temperatur. Därefter ska tre avgasprovningar av typ I utföras.

5.2.3   Bedömning av utsläpp av föroreningar från fordon som är utrustade med föroreningsbegränsande ersättningsanordningar

Ett provfordon med föroreningsbegränsande originalanordning ska uppfylla gränsvärdena enligt fordonets typgodkännande – i förekommande fall inbegripet de försämringsfaktorer som tillämpades under typgodkännandet.

Kraven beträffande utsläpp från fordon utrustade med den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen ska anses vara uppfyllda om resultaten för varje reglerad förorening (CO, HC, NOx och partiklar) uppfyller följande villkor:

x

| 1) | M ≤ 0,85 S + 0,4 G |
| --- | --- |

1)

M ≤ 0,85 S + 0,4 G

| 2) | M ≤ G |
| --- | --- |

2)

M ≤ G

där

| M | är medelvärdet för utsläppen av en förorening (CO, HC, NOx och partiklar) eller den summa av två föroreningar (HC + NOx) som erhållits från de tre provningarna av typ I med den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen, |
| --- | --- |
| S | är medelvärdet för utsläppen av en förorening (CO, HC, NOx och partiklar) eller den summa av två föroreningar (HC + NOx) som erhållits från de tre provningarna av typ I med den föroreningsbegränsande originalanordningen, |
| G | är gränsvärdet för utsläppen av en förorening (CO, HC, NOx och partiklar) eller summan av två föroreningar (HC + NOx) enligt fordonstypgodkännandet






  i) | delat, i tillämpliga fall, med de multiplikativa försämringsfaktorer som fastställs i enlighet med punkt 5.4, eller |

M

är medelvärdet för utsläppen av en förorening (CO, HC, NOx och partiklar) eller den summa av två föroreningar (HC + NOx) som erhållits från de tre provningarna av typ I med den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen,

x

x

S

är medelvärdet för utsläppen av en förorening (CO, HC, NOx och partiklar) eller den summa av två föroreningar (HC + NOx) som erhållits från de tre provningarna av typ I med den föroreningsbegränsande originalanordningen,

x

x

G

är gränsvärdet för utsläppen av en förorening (CO, HC, NOx och partiklar) eller summan av två föroreningar (HC + NOx) enligt fordonstypgodkännandet

x

x

i)

delat, i tillämpliga fall, med de multiplikativa försämringsfaktorer som fastställs i enlighet med punkt 5.4, eller

| ii) | minus, i tillämpliga fall, de additiva försämringsfaktorer som fastställs i enlighet med punkt 5.4. |
| --- | --- |

ii)

minus, i tillämpliga fall, de additiva försämringsfaktorer som fastställs i enlighet med punkt 5.4.

Om ansökan om godkännande görs för olika typer av fordon från samma fordonstillverkare, och förutsatt att dessa olika fordonstyper har försetts med samma typ av föroreningsbegränsande originalanordning, får provningen av typ I begränsas till minst två fordon som väljs efter överenskommelse med den tekniska tjänst som ansvarar för godkännandet.

5.2.4   När det gäller föroreningsbegränsande anordningar som är avsedda att monteras på fordon som typgodkänts enligt ändringsserie 07 till föreskrifter nr 83, ska de reglerade föroreningar som det hänvisas till i punkt 5.2.3 i dessa föreskrifter förstås som alla föroreningar som anges i punkt 5.3.1.4 i ändringsserie 07 till föreskrifter nr 83.

5.3   Krav beträffande buller och fordonsprestanda

Den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen ska uppfylla de tekniska kraven i föreskrifter nr 59. Som alternativ till den mätning av mottryck som anges i föreskrifter nr 59 kan kontrollen av fordonsprestanda ske genom att den högsta absorberade effekten mäts på en chassidynamometer vid ett varvtal som motsvarar den högsta motoreffekten. Det värde som uppmätts med ersättningsanordningen under referensatmosfärförhållanden enligt föreskrifter nr 85, får inte vara mer än 5 % lägre än det som fastställs med den föroreningsbegränsande originalanordningen.

5.4   Krav beträffande hållbarhet

Den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen ska uppfylla kraven i punkt 5.3.6 i föreskrifter nr 83.

5.4.1   När det gäller föroreningsbegränsande ersättningsanordningar som är avsedda att monteras på fordon som typgodkänts enligt ändringsserie 07 till föreskrifter nr 83, ska de hållbarhetskrav och därtill hörande försämringsfaktorer som anges i punkt 5.3.6 i ändringsserie 07 till föreskrifter nr 83 användas.

5.5   Krav avseende OBD-kompatibilitet (endast tillämpligt på föroreningsbegränsande ersättningsanordningar som är avsedda att monteras i fordon utrustade med ett OBD-system)

Kompatibilitet med OBD-systemet behöver bara visas om den föroreningsbegränsande originalanordningen övervakades i den ursprungliga konfigurationen.

5.5.1   Med hjälp av de förfaranden som anges i tillägg 1 till bilaga 11 till ändringsserie 05, 06 eller 07 (5) till föreskrifter nr 83 ska det visas att den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen är kompatibel med OBD-systemet.

5

5.5.2   De bestämmelser i tillägg 1 till bilaga 11 till ändringsserie 05, 06 eller 07 (5) till föreskrifter nr 83 som är tillämpliga på andra komponenter än den föroreningsbegränsande anordningen får inte tillämpas.

5

5.5.3   Tillverkare av eftermarknadsutrustning får använda samma förfarande för förkonditionering och provning som användes vid det ursprungliga typgodkännandet. I detta fall ska typgodkännandemyndigheterna, på begäran och utan diskriminering, tillhandahålla tillägg 1 till det typgodkännandemeddelande som innehåller uppgifter om antal och typ av förkonditioneringscykler och om vilken typ av provningscykel som originalutrustningstillverkaren använde för OBD-provning av den föroreningsbegränsande anordningen.

5.5.4   För att det ska gå att kontrollera att alla övriga komponenter som övervakas av OBD-systemet monterats och fungerar korrekt, får OBD-systemet inte indikera något fel eller ha några lagrade felkoder innan någon av de föroreningsbegränsande ersättningsanordningarna monteras. En utvärdering av OBD-systemets status vid slutet av provningarna i punkt 5.2.1 får användas för detta ändamål.

5.5.5   Felindikatorn (se hänvisning i punkt 2.5 i bilaga 11 till ändringsserie 05 eller senare till föreskrifter nr 83) får inte aktiveras under den körning av fordonet som krävs i punkt 5.2.2.

5.5.6   För fordon med gnisttändningsmotor ska, om utsläppen av THC och NMHC som uppmätts under demonstrationsprovning av en ny originalkatalysator enligt punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter är högre än de värden som uppmätts under typgodkännandet av fordon, differensen adderas till OBD-gränsvärdena. OBD-gränsvärdena anges i punkt 3.3.2 i bilaga 11 till föreskrifter nr 83.

5.5.7   De reviderade OBD-gränsvärdena ska tillämpas under provningarna av OBD-kompatibilitet enligt punkterna 5.5–5.5.5 i dessa föreskrifter. Detta gäller i synnerhet när sådant överskridande som är tillåtet enligt punkt 1 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 tillämpas.

5.6   Krav på periodiskt regenererande ersättningssystem

5.6.1   Krav beträffande utsläpp

5.6.1.1   Fordon enligt punkt 3.3.1 i dessa föreskrifter som är försedda med ett periodiskt regenererande ersättningssystem av den typ som ansökan om godkännande avser ska provas på det sätt som anges i punkt 3 i bilaga 13 till föreskrifter nr 83, i syfte att jämföra deras prestanda med samma fordon försedda med ett originalsystem med periodisk regenerering.

5.6.2   Fastställande av en utgångspunkt för jämförelsen

5.6.2.1   Fordonet ska förses med ett nytt periodiskt regenererande originalsystem. Detta systems utsläppsprestanda ska fastställas enligt provningsförfarandet i punkt 3 i bilaga 13 till föreskrifter nr 83.

5.6.2.2   När sökanden ansöker om godkännande av ersättningskomponenten ska godkännandemyndigheten för varje provat fordon på ett icke-diskriminerande sätt tillhandahålla den information som avses i punkterna 3.2.12.2.1.11.1 och 3.2.12.2.6.4.1 i informationsdokumentet i bilaga 1 till föreskrifter nr 83.

5.6.3   Avgasprovning med ett periodiskt regenererande ersättningssystem

5.6.3.1   Provfordonets periodiskt regenererande originalsystem ska bytas ut mot ersättningssystemet. Systemets utsläppsprestanda ska fastställas enligt provningsförfarandet i punkt 3 i bilaga 13 till föreskrifter nr 83.

5.6.3.2   För bestämning av det periodiskt regenererande ersättningssystemets D-faktor får vilken som helst av de motorprovbänksmetoder som avses i punkt 3 i bilaga 13 till föreskrifter nr 83 användas.

5.6.4   Andra krav

Kraven i punkterna 5.2.3, 5.3, 5.4 och 5.5 i dessa föreskrifter ska tillämpas på periodiskt regenererande ersättningssystem. I dessa punkter ska med termen ”katalysator” förstås som ”periodiskt regenererande system”.

6.   ÄNDRING AV TYPEN AV FÖRORENINGSBEGRÄNSANDE ERSÄTTNINGSANORDNING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE

Varje ändring av typen av föroreningsbegränsande ersättningsanordning ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkänt denna typ av föroreningsbegränsande ersättningsanordning.

Myndigheten får sedan antingen

| a) | konstatera att ändringarna sannolikt inte får någon nämnvärd ogynnsam effekt och att den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

a)

konstatera att ändringarna sannolikt inte får någon nämnvärd ogynnsam effekt och att den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller

| b) | från den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra provningarna begära ytterligare en provningsrapport för några eller alla provningar i punkt 5 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

b)

från den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra provningarna begära ytterligare en provningsrapport för några eller alla provningar i punkt 5 i dessa föreskrifter.

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 4.3 underrättas om godkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.

Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av godkännandet ska ge varje meddelandeformulär som upprättas för en sådan utökning ett serienummer.

7.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som fastställs i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

7.1   De föroreningsbegränsande ersättningsanordningar som godkänts enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkade så att de överensstämmer med den godkända typen enligt de kriterier som definieras i punkt 2.3 i dessa föreskrifter. De ska uppfylla kraven i punkt 5 och, i tillämpliga fall, kraven i de provningar som anges i dessa föreskrifter.

7.2   Godkännandemyndigheten får utföra vilken kontroll eller provning som helst som föreskrivs i dessa föreskrifter. I synnerhet får provningarna i punkt 5.2 i dessa föreskrifter (krav beträffande utsläpp) utföras. I så fall får innehavaren av godkännandet begära att som ett alternativ få använda den föroreningsbegränsande ersättningsanordning som användes under typgodkännandeprovningarna (eller ett annat exemplar som bevisligen överensstämmer med den godkända typen) som utgångspunkt för jämförelsen, i stället för den föroreningsbegränsande originalanordningen. De utsläppsvärden som uppmäts på det exemplar som kontrolleras får då i genomsnitt inte överstiga mätvärdena för det exemplar som används som referens med mer än 15 %.

8.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

8.1   Det godkännande av en typ av föroreningsbegränsande ersättningsanordning som beviljats enligt dessa föreskrifter får återkallas om kraven i punkt 7 inte uppfylls.

8.2   Om en part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat ska den genast underrätta övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter om detta, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

9.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett godkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en typ av föroreningsbegränsande ersättningsanordning som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska underrätta den myndighet som beviljade godkännandet. När myndigheten har mottagit det aktuella meddelandet ska den underrätta övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter om detta, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETER OCH FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR ATT UTFÖRA GODKÄNNANDEPROVNINGAR

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarna och för de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

11.   DOKUMENTATION

11.1   Varje ny föroreningsbegränsande ersättningsanordning ska tydligt och outplånligt märkas med tillverkarens namn eller varumärke och åtföljas av följande information:

| 11.1.1 | De fordon (med tillverkningsår) som den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen är godkänd för och, i förekommande fall, en märkning som visar om anordningen är lämplig att monteras på fordon som är utrustade med ett OBD-system. |
| --- | --- |

11.1.1

De fordon (med tillverkningsår) som den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen är godkänd för och, i förekommande fall, en märkning som visar om anordningen är lämplig att monteras på fordon som är utrustade med ett OBD-system.

| 11.1.2 | Monteringsanvisningar, om så erfordras. |
| --- | --- |

11.1.2

Monteringsanvisningar, om så erfordras.

11.2   Denna information ska tillhandahållas antingen

| a) | som en broschyr som åtföljer den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen, eller |
| --- | --- |

a)

som en broschyr som åtföljer den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen, eller

| b) | på den förpackning som den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen säljs i, eller |
| --- | --- |

b)

på den förpackning som den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen säljs i, eller

| c) | på något annat lämpligt sätt. |
| --- | --- |

c)

på något annat lämpligt sätt.

Informationen ska i alla händelser finnas tillgänglig i den produktkatalog som tillverkaren av den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen distribuerar till försäljningsställena.

---

(1)  Bilaga 2 till föreskrifter nr 83 i deras lydelse enligt ändringsserie 06 ska korrigeras i enlighet med detta – punkt 3.2.12.2.1 i bilaga 1 till föreskrifter nr 83 i deras lydelse enligt ändringsserie 07.

1

(2)  Bilaga 2 till föreskrifter nr 83 i deras lydelse enligt ändringsserie 06 ska korrigeras i enlighet med detta – punkt 3.2.12.2.1 i bilaga 1 till föreskrifter nr 83 i deras lydelse enligt ändringsserie 07.

2

(3)  Bilaga 2 till föreskrifter nr 83 i deras lydelse enligt ändringsserie 06 ska korrigeras i enlighet med detta – punkt 3.2.12.2.1 i bilaga 1 till föreskrifter nr 83 i deras lydelse enligt ändringsserie 07.

3

(4)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2.

4

(5)  Beroende på vilken som gällde vid tidpunkten för godkännande av fordonet.

5

---

TILLÄGG

Informationsdokument nr ... om typgodkännande av föroreningsbegränsande ersättningsanordningar

Eventuella ritningar ska vara i lämplig skala, vara tillräckligt detaljerade och tillhandahållas i A4-format eller vikta till A4-format. Eventuella fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.

Om system, komponenter eller separata tekniska enheter har elektronisk styrning ska uppgifter om deras prestanda lämnas.

1.   ALLMÄNT

1.1   Fabrikat (tillverkarens handelsnamn)

1.2   Typ

1.2.1   Eventuella handelsbeteckningar

1.5   Tillverkarens namn och adress

1.7   För komponenter och separata tekniska enheter: placering av ECE-godkännandemärket och fastsättningsmetod

1.8   Adresser till monteringsanläggningar

2.   BESKRIVNING AV ANORDNINGEN

2.1   Den föroreningsbegränsande ersättningsanordningens fabrikat och typ

2.2   Ritningar av den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen, som i synnerhet visar alla egenskaper som avses i punkterna 2.3–2.3.2 i detta tillägg

2.3   Beskrivning av fordonstyper som den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen är avsedd för

| 2.3.1 | Nummer och/eller symboler som betecknar motor- och fordonstyp |
| --- | --- |

2.3.1

Nummer och/eller symboler som betecknar motor- och fordonstyp

| 2.3.2 | Är den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen avsedd att vara kompatibel med OBD-kraven? Ja/Nej (stryk det som inte är tillämpligt)
  Beskrivning och ritningar som visar den föroreningsbegränsande ersättningsanordningens placering i förhållande till motorns avgasgrenrör. |
| --- | --- |

2.3.2

Är den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen avsedd att vara kompatibel med OBD-kraven? Ja/Nej (stryk det som inte är tillämpligt)

Beskrivning och ritningar som visar den föroreningsbegränsande ersättningsanordningens placering i förhållande till motorns avgasgrenrör.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

utfärdat av: Myndighetens namn:

om (2) beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en föroreningsbegränsande ersättningsanordning i enlighet med föreskrifter nr 103

Godkännande nr Utökning nr

Skäl till utökningen:

1. Sökandens namn och adress

2. Tillverkarens namn och adress

3. Tillverkarens handelsnamn eller varumärke

4. Den föroreningsbegränsande ersättningsanordningens typ och handelsbeteckning

5. Metod för att identifiera typ, om sådan märkning finns

5.1 Märkningens placering

6. Fordonstyper för vilka denna typ av föroreningsbegränsande anordning är godkänd som föroreningsbegränsande ersättningsanordning

7. Fordonstyper som den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen har provats på

7.1 Har den föroreningsbegränsande ersättningsanordningen visats vara kompatibel med OBD-kraven? Ja/Nej (2)

8. Placering av godkännandemärket och fastsättningsmetod

9. Lämnades in för godkännande den

10. Teknisk tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarna

10.1 Provningsrapportens datum

10.2 Provningsrapportens nummer

11. Godkännande beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat (2)

12. Ort

13. Datum

14. Underskrift

15. Till detta meddelande har bifogats en förteckning över de handlingar som arkiverats hos den myndighet som utfärdat godkännandet och som kan erhållas på begäran.

(1) Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 2

EXEMPEL PÅ GODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

MALL A

(se punkt 4.6 i dessa föreskrifter)

Image 3

Godkännandemärket ovan fäst på en komponent i en föroreningsbegränsande ersättningsanordning visar att typen i fråga har godkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 103 med godkännandenummer 001234. Godkännandenumrets första två siffror visar att godkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 103 i deras ursprungliga form.

MALL B

(se punkt 4.7 i dessa föreskrifter)

Image 4

Godkännandemärket ovan fäst på en komponent i en föroreningsbegränsande ersättningsanordning visar att typen i fråga har godkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifterna nr 103 och 59 (1).

Godkännandenumrets första två siffror visar att föreskrifterna nr 103 och 59 förelåg i sina ursprungliga former det datum då dessa godkännanden beviljades.

---

(1)  Det andra numret ges endast som exempel.

---