# Úřední věstník L 211/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 211 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6017. srpna 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 211

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6017. srpna 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1475 ze dne 26. ledna 2017 o klasifikaci vlastností pálených tašek, na které se vztahuje norma EN 1304, z hlediska mrazuvzdornosti podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1476 ze dne 11. srpna 2017 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1477 ze dne 11. srpna 2017, kterým se mění nařízení (ES) č. 1051/2009 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 6 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1478 ze dne 16. srpna 2017, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 1439/95, příloha III nařízení (ES) č. 748/2008 a příloha III prováděcího nařízení (EU) č. 593/2013, pokud jde o subjekt oprávněný vydávat doklady a osvědčení v Argentině | 8 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1479 ze dne 16. srpna 2017 kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/1240, pokud jde o uvolnění intervenčních zásob režimu rozdělování potravin nejchudším osobám | 10 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1480 ze dne 16. srpna 2017, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z litiny pocházejících z Čínské lidové republiky | 14 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1481 ze dne 14. srpna 2017, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2017) 5589)

   (
  1
  ) | 46 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1475 ze dne 26. ledna 2017 o klasifikaci vlastností pálených tašek, na které se vztahuje norma EN 1304, z hlediska mrazuvzdornosti podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1476 ze dne 11. srpna 2017 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

3

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1477 ze dne 11. srpna 2017, kterým se mění nařízení (ES) č. 1051/2009 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

6

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1478 ze dne 16. srpna 2017, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 1439/95, příloha III nařízení (ES) č. 748/2008 a příloha III prováděcího nařízení (EU) č. 593/2013, pokud jde o subjekt oprávněný vydávat doklady a osvědčení v Argentině

8

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1479 ze dne 16. srpna 2017 kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/1240, pokud jde o uvolnění intervenčních zásob režimu rozdělování potravin nejchudším osobám

10

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1480 ze dne 16. srpna 2017, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z litiny pocházejících z Čínské lidové republiky

14

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1481 ze dne 14. srpna 2017, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2017) 5589)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2017) 5589)

1

46

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/2095 ze dne 26. září 2016, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2568/91 o charakteristikách olivového oleje a olivového oleje z pokrutin a o příslušných metodách analýzy ( Úř. věst. L 326, 1.12.2016 ) | 58 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/2095 ze dne 26. září 2016, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2568/91 o charakteristikách olivového oleje a olivového oleje z pokrutin a o příslušných metodách analýzy ( Úř. věst. L 326, 1.12.2016 )

( Úř. věst. L 326, 1.12.2016 )

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 17.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 211/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2017/1475

ze dne 26. ledna 2017

o klasifikaci vlastností pálených tašek, na které se vztahuje norma EN 1304, z hlediska mrazuvzdornosti podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS (1), a zejména na čl. 27 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Pokud Komise nezavedla třídy vlastností ve vztahu k základním charakteristikám stavebních výrobků, mohou je podle čl. 27 odst. 2 nařízení (EU) č. 305/2011 stanovit evropské normalizační orgány, avšak pouze na základě revidovaného mandátu. |
| --- | --- |

(1)

Pokud Komise nezavedla třídy vlastností ve vztahu k základním charakteristikám stavebních výrobků, mohou je podle čl. 27 odst. 2 nařízení (EU) č. 305/2011 stanovit evropské normalizační orgány, avšak pouze na základě revidovaného mandátu.

| (2) | Evropská norma EN 1304 pro pálené střešní tašky a tvarovky je od roku 2005 harmonizovanou normou podle směrnice Rady 89/106/EHS (2). |
| --- | --- |

(2)

Evropská norma EN 1304 pro pálené střešní tašky a tvarovky je od roku 2005 harmonizovanou normou podle směrnice Rady 89/106/EHS (2).

| (3) | Nová klasifikace vlastností pálených tašek, na které se norma EN 1304 vztahuje, z hlediska mrazuvzdornosti, jsou-li určeny k venkovnímu použití, byla začleněna do nového znění uvedené normy. Tato klasifikace je založena na postupném rozvoji harmonizovaných metod posuzování, a je tudíž krokem ke konsolidaci vnitřního trhu s předmětnými výrobky. |
| --- | --- |

(3)

Nová klasifikace vlastností pálených tašek, na které se norma EN 1304 vztahuje, z hlediska mrazuvzdornosti, jsou-li určeny k venkovnímu použití, byla začleněna do nového znění uvedené normy. Tato klasifikace je založena na postupném rozvoji harmonizovaných metod posuzování, a je tudíž krokem ke konsolidaci vnitřního trhu s předmětnými výrobky.

| (4) | Pro tuto novou klasifikaci nebyl vydán revidovaný mandát. |
| --- | --- |

(4)

Pro tuto novou klasifikaci nebyl vydán revidovaný mandát.

| (5) | Měl by být proto zaveden nový klasifikační systém pro výrobky, na něž se norma EN 1304 vztahuje, jsou-li určeny k venkovnímu použití, |
| --- | --- |

(5)

Měl by být proto zaveden nový klasifikační systém pro výrobky, na něž se norma EN 1304 vztahuje, jsou-li určeny k venkovnímu použití,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vlastnosti pálených tašek určených k venkovnímu použití, pokud jde o mrazuvzdornost jakožto jejich základní charakteristiku, se klasifikují podle klasifikačního systému stanoveného v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. ledna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 5.

1

(2)  Směrnice Rady 89/106/EHS ze dne 21. prosince 1988 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se stavebních výrobků (Úř. věst. L 40, 11.2.1989, s. 12).

2

---

PŘÍLOHA

Pro výrobky, na něž se vztahuje norma EN 1304 „Pálené střešní tašky a tvarovky – Definice a specifikace výrobku“ a jsou určeny k venkovnímu použití, se ve vztahu k jejich základní charakteristice „mrazuvzdornost“ zavádí tato nová klasifikace:

| | Třída 1 (150 cyklů): minimálně 150 cyklů. Jestliže po 150 cyklech nevykazují tašky žádná poškození označená v tabulce 1 normy EN 539–2: 2013 jako nepřípustná. |
| --- | --- |

Třída 1 (150 cyklů): minimálně 150 cyklů. Jestliže po 150 cyklech nevykazují tašky žádná poškození označená v tabulce 1 normy EN 539–2: 2013 jako nepřípustná.

| | Třída 2 (90 cyklů): 90–149 cyklů. Jestliže po 90 cyklech nevykazují tašky žádná poškození označená v tabulce 1 normy EN 539–2: 2013 jako nepřípustná. |
| --- | --- |

Třída 2 (90 cyklů): 90–149 cyklů. Jestliže po 90 cyklech nevykazují tašky žádná poškození označená v tabulce 1 normy EN 539–2: 2013 jako nepřípustná.

| | Třída 3 (30 cyklů): 30–89 cyklů. Jestliže po 30 cyklech nevykazují tašky žádná poškození označená v tabulce 1 normy EN 539–2: 2013 jako nepřípustná. |
| --- | --- |

Třída 3 (30 cyklů): 30–89 cyklů. Jestliže po 30 cyklech nevykazují tašky žádná poškození označená v tabulce 1 normy EN 539–2: 2013 jako nepřípustná.

---

| 17.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 211/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 211/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1476

ze dne 11. srpna 2017

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 57 odst. 4 a čl. 58 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby držitel mohl závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013. Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby držitel mohl závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013. Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. srpna 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Stephen QUEST

generální ředitel

Generální ředitelství pro daně a celní Unie

---

(1)  
  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Produkt (takzvané „dentální světlo LED“) vyrobený z různých materiálů, jako jsou sklo, plast a různé kovy, včetně několika diod vyzařujících světlo (LED). Je předkládán upevněný na otočném rameni. Otočné rameno může být buď upevněno na zubařské křeslo nebo např. na stěně nebo stropu zubní ordinace.
  Světlo je konstruované pro osvětlení ústní dutiny během zubolékařského ošetření. Úroveň, barva a rozložení produkovaného světla jsou uzpůsobeny speciálně pro použití zubními lékaři.
  Viz obrázek (*1) | 9405 40 99 | Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 3 c) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 9405 , 9405 40 a 9405 40 99 .
  Zařazení do čísla 9018 jako lékařský nástroj nebo přístroj nebo přístroj je vyloučeno, jelikož do tohoto čísla nepatří některé předměty představující kompletní zubolékařské zařízení (jako jsou bezestínové lampy), pokud jsou předkládány samostatně. Takové předměty je třeba zařadit do jejich vlastních odpovídajících čísel (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému (HS) k číslu 9018 , část II, písm. ii) a vyloučení podle části II)).
  Produkt má vlastnosti a vzhled elektrického svítidla/osvětlovacího zařízení čísla 9405 , které zahrnuje elektrická speciální svítidla a osvětlovací zařízení, která mohou být vyrobena z jakéhokoliv materiálu a využívat jakýkoliv zdroj světla (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 9405 , část I).
  Produkt složený z různých materiálů, z nichž ani jeden mu nedodává podstatné rysy, je proto třeba zařadit do kódu KN 9405 40 99 jako ostatní elektrická svítidla a osvětlovací zařízení z jiných materiálů než plastů. |

Popis zboží

Zařazení (kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Produkt (takzvané „dentální světlo LED“) vyrobený z různých materiálů, jako jsou sklo, plast a různé kovy, včetně několika diod vyzařujících světlo (LED). Je předkládán upevněný na otočném rameni. Otočné rameno může být buď upevněno na zubařské křeslo nebo např. na stěně nebo stropu zubní ordinace.

Světlo je konstruované pro osvětlení ústní dutiny během zubolékařského ošetření. Úroveň, barva a rozložení produkovaného světla jsou uzpůsobeny speciálně pro použití zubními lékaři.

Viz obrázek (*1)

9405 40 99

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 3 c) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 9405 , 9405 40 a 9405 40 99 .

Zařazení do čísla 9018 jako lékařský nástroj nebo přístroj nebo přístroj je vyloučeno, jelikož do tohoto čísla nepatří některé předměty představující kompletní zubolékařské zařízení (jako jsou bezestínové lampy), pokud jsou předkládány samostatně. Takové předměty je třeba zařadit do jejich vlastních odpovídajících čísel (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému (HS) k číslu 9018 , část II, písm. ii) a vyloučení podle části II)).

Produkt má vlastnosti a vzhled elektrického svítidla/osvětlovacího zařízení čísla 9405 , které zahrnuje elektrická speciální svítidla a osvětlovací zařízení, která mohou být vyrobena z jakéhokoliv materiálu a využívat jakýkoliv zdroj světla (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 9405 , část I).

Produkt složený z různých materiálů, z nichž ani jeden mu nedodává podstatné rysy, je proto třeba zařadit do kódu KN 9405 40 99 jako ostatní elektrická svítidla a osvětlovací zařízení z jiných materiálů než plastů.

Image 1

---

(*1)  Obrázek slouží pouze pro informaci.

---

| 17.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 211/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 211/6

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1477

ze dne 11. srpna 2017,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1051/2009 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 57 odst. 4 a čl. 58 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise v nařízení (ES) č. 1051/2009 (2) zařadila nové čtyřkolové vozidlo popsané v prvním sloupci bodu 2 tabulky přílohy uvedeného nařízení do kódu KN 8701 90 90. |
| --- | --- |

(1)

Komise v nařízení (ES) č. 1051/2009 (2) zařadila nové čtyřkolové vozidlo popsané v prvním sloupci bodu 2 tabulky přílohy uvedeného nařízení do kódu KN 8701 90 90.

| (2) | Soudní dvůr ve věci C-91/15 Kawasaki (3) rozhodl, že bod 2 tabulky přílohy nařízení (ES) č. 1051/2009 je neplatný v rozsahu, v němž zařazuje dotčené vozidlo do podpoložky 8701 90 90 KN, jak je stanoveno v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (4) ve znění nařízení Komise (ES) č. 948/2009 (5), a nikoli do podpoložek 8701 90 11 až 8701 90 39 KN. |
| --- | --- |

(2)

Soudní dvůr ve věci C-91/15 Kawasaki (3) rozhodl, že bod 2 tabulky přílohy nařízení (ES) č. 1051/2009 je neplatný v rozsahu, v němž zařazuje dotčené vozidlo do podpoložky 8701 90 90 KN, jak je stanoveno v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (4) ve znění nařízení Komise (ES) č. 948/2009 (5), a nikoli do podpoložek 8701 90 11 až 8701 90 39 KN.

| (3) | Z důvodů právní jistoty je vhodné odstranit z právního řádu Unie ustanovení, která již nejsou použitelná. Aby se zabránilo možným rozdílům v sazebním zařazení některých vozidel a zajistilo se jednotné uplatňování kombinované nomenklatury v Unii, mělo by být ustanovení prohlášené za neplatné zrušeno. |
| --- | --- |

(3)

Z důvodů právní jistoty je vhodné odstranit z právního řádu Unie ustanovení, která již nejsou použitelná. Aby se zabránilo možným rozdílům v sazebním zařazení některých vozidel a zajistilo se jednotné uplatňování kombinované nomenklatury v Unii, mělo by být ustanovení prohlášené za neplatné zrušeno.

| (4) | Nařízení (ES) č. 1051/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 1051/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V tabulce přílohy nařízení (ES) č. 1051/2009 se zrušuje bod 2.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. srpna 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Stephen QUEST

generální ředitel

Generální ředitelství pro daně a celní unii

---

(1)  
  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1051/2009 ze dne 3. listopadu 2009 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury (Úř. věst. L 290, 6.11.2009, s. 56).

2

(3)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 22. září 2016, Kawasaki Motors Europe, C-91/15, ECLI:EU:C:2016:716.

3

(4)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 948/2009 ze dne 30. září 2009, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 287, 31.10.2009, s. 1).

5

---

| 17.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 211/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1478

ze dne 16. srpna 2017,

kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 1439/95, příloha III nařízení (ES) č. 748/2008 a příloha III prováděcího nařízení (EU) č. 593/2013, pokud jde o subjekt oprávněný vydávat doklady a osvědčení v Argentině

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1095/96 ze dne 18. června 1996 o zavedení koncesí stanovených v seznamu CXL sestaveném na základě závěrů jednání o čl. XXIV odst. 6 GATT (1),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (2),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1439/95 ze dne 26. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3013/89, pokud jde o dovoz a vývoz produktů v odvětví skopového a kozího masa (3), a zejména na čl. 12 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 748/2008 ze dne 30. července 2008 o otevření a správě celní kvóty pro dovoz zmrazených hovězích okruží a bránic kódu KN 0206 29 91 (4), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 593/2013 ze dne 21. června 2013 o otevření a správě celních kvót pro vysoce jakostní, čerstvé, chlazené nebo zmrazené hovězí maso a pro zmrazené buvolí maso (5), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I nařízení (ES) č. 1439/95 stanoví seznam subjektů ve vyvážejících zemích, které jsou oprávněny vydávat doklady o původu zboží. |
| --- | --- |

(1)

Příloha I nařízení (ES) č. 1439/95 stanoví seznam subjektů ve vyvážejících zemích, které jsou oprávněny vydávat doklady o původu zboží.

| (2) | Příloha III nařízení (ES) č. 748/2008 stanoví seznam subjektů v Argentině, které jsou oprávněny vydávat osvědčení o pravosti. |
| --- | --- |

(2)

Příloha III nařízení (ES) č. 748/2008 stanoví seznam subjektů v Argentině, které jsou oprávněny vydávat osvědčení o pravosti.

| (3) | Příloha III prováděcího nařízení (EU) č. 593/2013 stanoví seznam subjektů ve vyvážejících zemích, které jsou oprávněny vydávat osvědčení o pravosti. |
| --- | --- |

(3)

Příloha III prováděcího nařízení (EU) č. 593/2013 stanoví seznam subjektů ve vyvážejících zemích, které jsou oprávněny vydávat osvědčení o pravosti.

| (4) | Argentina Komisi sdělila, že od 26. června 2017 je novým subjektem, který je oprávněn vydávat doklady o původu a osvědčení o pravosti pro hovězí, skopové a kozí maso pocházející z Argentiny, ministerstvo zemědělství. Proto je vhodné, aby se toto nařízení použilo od tohoto dne. |
| --- | --- |

(4)

Argentina Komisi sdělila, že od 26. června 2017 je novým subjektem, který je oprávněn vydávat doklady o původu a osvědčení o pravosti pro hovězí, skopové a kozí maso pocházející z Argentiny, ministerstvo zemědělství. Proto je vhodné, aby se toto nařízení použilo od tohoto dne.

| (5) | Příloha I nařízení (ES) č. 1439/95, příloha III nařízení (ES) č. 748/2008 a příloha III prováděcího nařízení (EU) č. 593/2013 by měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(5)

Příloha I nařízení (ES) č. 1439/95, příloha III nařízení (ES) č. 748/2008 a příloha III prováděcího nařízení (EU) č. 593/2013 by měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze I nařízení (ES) č. 1439/95 se položka č. 1 nahrazuje tímto:

| „1. | Argentina: Ministerio de Agroindustria“ |
| --- | --- |

„1.

Článek 2

Příloha III prováděcího nařízení (ES) č. 748/2008 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA III

Seznam subjektů v Argentině, které jsou oprávněny vydávat osvědčení o pravosti

Argentina: Ministerio de Agroindustria:

pro okruží a bránice pocházející z Argentiny, jak je uvedeno v čl. 1 odst. 3 písm. a).

Článek 3

V příloze III nařízení (EU) č. 593/2013 se první odrážka nahrazuje tímto:

| „— | MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA
  pro maso pocházející z Argentiny:






  a) | odpovídající definici uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. c); |
| --- | --- | --- |

„—

MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA

pro maso pocházející z Argentiny:

a)

odpovídající definici uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. c);

| b) | odpovídající definici uvedené v čl. 2 písm. a).“ |
| --- | --- |

b)

odpovídající definici uvedené v čl. 2 písm. a).“

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 26. června 2017.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. srpna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 146, 20.6.1996, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

2

(3)  
  Úř. věst. L 143, 27.6.1995, s. 7.

3

(4)  
  Úř. věst. L 202, 31.7.2008, s. 28.

4

(5)  
  Úř. věst. L 170, 22.6.2013, s. 32.

5

---

| 17.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 211/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 211/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1479

ze dne 16. srpna 2017

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/1240, pokud jde o uvolnění intervenčních zásob režimu rozdělování potravin nejchudším osobám

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 20 písm. i) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 může být s produkty nakoupenými v rámci veřejné intervence (dále jen „intervenční produkty“) naloženo tak, že se dají k dispozici režimu rozdělování potravin nejchudším osobám v Unii (dále jen „režim“) podle příslušných právních aktů Unie. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 může být s produkty nakoupenými v rámci veřejné intervence (dále jen „intervenční produkty“) naloženo tak, že se dají k dispozici režimu rozdělování potravin nejchudším osobám v Unii (dále jen „režim“) podle příslušných právních aktů Unie.

| (2) | Podle čl. 23 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 (2) lze potraviny určené k rozdělení nejchudším osobám v Unii získat použitím, zpracováním či prodejem intervenčních produktů, jedná-li se o nejhospodárnější možnost a nezpůsobí-li to přílišné zpoždění při dodávce potravin. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 23 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 (2) lze potraviny určené k rozdělení nejchudším osobám v Unii získat použitím, zpracováním či prodejem intervenčních produktů, jedná-li se o nejhospodárnější možnost a nezpůsobí-li to přílišné zpoždění při dodávce potravin.

| (3) | Ačkoliv nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1238 (3) obsahuje ustanovení v souvislosti se složením jistoty v případě podání nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení na nákup nebo uvolnění intervenčních produktů v rámci režimu, neuvádí prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1240 (4) podrobná procesní pravidla, jež se vztahují na produkty uvolněné pro režim. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1238 (3) obsahuje ustanovení v souvislosti se složením jistoty v případě podání nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení na nákup nebo uvolnění intervenčních produktů v rámci režimu, neuvádí prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1240 (4) podrobná procesní pravidla, jež se vztahují na produkty uvolněné pro režim.

| (4) | Jsou-li k dispozici intervenční produkty a stávající tržní podmínky umožnují tyto produkty uvolnit, měla by mít Komise možnost rozhodnout o uvolnění těchto produktů pro režim. Za tímto účelem by Komise měla určit množství, jež se má uvolnit, a členské státy, jež si přejí část uvolněného množství získat, by měly podat žádost. |
| --- | --- |

(4)

Jsou-li k dispozici intervenční produkty a stávající tržní podmínky umožnují tyto produkty uvolnit, měla by mít Komise možnost rozhodnout o uvolnění těchto produktů pro režim. Za tímto účelem by Komise měla určit množství, jež se má uvolnit, a členské státy, jež si přejí část uvolněného množství získat, by měly podat žádost.

| (5) | Pokud bude celkové požadované množství vyšší než celkové dostupné množství, měly by se produkty přidělovat poměrně k požadovanému množství. Následně by se dostupné šarže měly rozdělovat členským státům v souladu s podmínkami, jež určí Komise v závislosti na umístění produktů. |
| --- | --- |

(5)

Pokud bude celkové požadované množství vyšší než celkové dostupné množství, měly by se produkty přidělovat poměrně k požadovanému množství. Následně by se dostupné šarže měly rozdělovat členským státům v souladu s podmínkami, jež určí Komise v závislosti na umístění produktů.

| (6) | Protože povaha a vlastnosti intervenčních produktů mohou být rozdílné, může se lišit i nejvhodnější a nejefektivnější způsob jejich uvolnění pro režim. Je proto nutné stanovit příslušná procesní pravidla včetně některých lhůt. |
| --- | --- |

(6)

Protože povaha a vlastnosti intervenčních produktů mohou být rozdílné, může se lišit i nejvhodnější a nejefektivnější způsob jejich uvolnění pro režim. Je proto nutné stanovit příslušná procesní pravidla včetně některých lhůt.

| (7) | Kromě použití nebo zpracování intervenčních produktů je další možnou účinnou možností prodej prostřednictvím nabídkových řízení organizovaných členskými státy, jimž byla přidělena část množství uvolněného pro režim. Měla by se stanovit zvláštní pravidla prodeje prostřednictvím takových nabídkových řízení. Aby se při prodeji prostřednictvím nabídkových řízení neohrozily příslušné trhy, je vhodné stanovit minimální cenu, pod níž nabídky nelze přijímat. |
| --- | --- |

(7)

Kromě použití nebo zpracování intervenčních produktů je další možnou účinnou možností prodej prostřednictvím nabídkových řízení organizovaných členskými státy, jimž byla přidělena část množství uvolněného pro režim. Měla by se stanovit zvláštní pravidla prodeje prostřednictvím takových nabídkových řízení. Aby se při prodeji prostřednictvím nabídkových řízení neohrozily příslušné trhy, je vhodné stanovit minimální cenu, pod níž nabídky nelze přijímat.

| (8) | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1240 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1240 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1240 se mění takto:

| 1) | V hlavě II se doplňuje kapitola IV, která zní:


  „KAPITOLA IV



  Uvolnění produktů z intervenčních zásob režimu rozdělování potravin nejchudším osobám v Unii





  Článek 38a
  Uvolňování intervenčních produktů režimu

  1.   Komise může prostřednictvím prováděcího nařízení přijatého v souladu s postupem uvedeným v čl. 229 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 uvolnit intervenční produkty režimu rozdělování potravin nejchudším osobám v Unii, jak uvádí čl. 16 odst. 2 uvedeného nařízení (dále jen „režim“).


  2.   Prováděcí nařízení uvedené v odstavci 1 obsahuje zejména tyto informace:






  a) | typ a množství produktů uvolněných pro režim; |
| --- | --- | --- |

1)

V hlavě II se doplňuje kapitola IV, která zní:

„KAPITOLA IV

Uvolnění produktů z intervenčních zásob režimu rozdělování potravin nejchudším osobám v Unii

Článek 38a

Uvolňování intervenčních produktů režimu

1.   Komise může prostřednictvím prováděcího nařízení přijatého v souladu s postupem uvedeným v čl. 229 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 uvolnit intervenční produkty režimu rozdělování potravin nejchudším osobám v Unii, jak uvádí čl. 16 odst. 2 uvedeného nařízení (dále jen „režim“).

2.   Prováděcí nařízení uvedené v odstavci 1 obsahuje zejména tyto informace:

a)

typ a množství produktů uvolněných pro režim;

| b) | umístění produktů uvolněných pro režim a kritéria rozdělení dostupných šarží příslušným členským státům na základě umístění produktů; |
| --- | --- |

b)

umístění produktů uvolněných pro režim a kritéria rozdělení dostupných šarží příslušným členským státům na základě umístění produktů;

| c) | způsob, jímž se produkty musí uvolňovat v souladu s čl. 23 odst. 4 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 (*1) (přímé použití, zpracování či prodej), aby byly pro režim dostupné hospodářsky nejvýhodnějším způsobem a s ohledem na povahu a vlastnosti produktů; |
| --- | --- |

c)

způsob, jímž se produkty musí uvolňovat v souladu s čl. 23 odst. 4 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 (*1) (přímé použití, zpracování či prodej), aby byly pro režim dostupné hospodářsky nejvýhodnějším způsobem a s ohledem na povahu a vlastnosti produktů;

| d) | výši jistoty, kterou je třeba složit v souladu s čl. 4 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1238, pokud se produkty mají prodávat v souladu s článkem 38b tohoto nařízení, a cenu, pod níž se produkty nesmí prodat. |
| --- | --- |

d)

výši jistoty, kterou je třeba složit v souladu s čl. 4 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1238, pokud se produkty mají prodávat v souladu s článkem 38b tohoto nařízení, a cenu, pod níž se produkty nesmí prodat.

3.   Členské státy, jež mají zájem o přidělení části nebo veškerého množství uvedeného v odst. 2 písm. a), podají Komisi žádost do 10 pracovních dnů od zveřejnění prováděcího nařízení uvedeného v odstavci 1. V žádosti musí být uveden typ a množství (vyjádřené v tunách) požadovaného produktu. Množství požadované členským státem nesmí být vyšší než množství uvedené v odst. 2 písm. a).

4.   Do 20 dnů od zveřejnění prováděcího nařízení uvedeného v odstavci 1 přijme Komise prováděcí nařízení, aniž by použila postup podle čl. 229 odst. 2 nebo 3 nařízení (EU) č. 1308/2013, jímž:

| a) | přidělí určité množství každému členskému státu, který podal žádost; |
| --- | --- |

a)

přidělí určité množství každému členskému státu, který podal žádost;

| b) | určí umístění dostupných šarží, jak se budou rozdělovat příslušným členským státům v souladu s kritérii uvedenými v odst. 2 písm. b). |
| --- | --- |

b)

určí umístění dostupných šarží, jak se budou rozdělovat příslušným členským státům v souladu s kritérii uvedenými v odst. 2 písm. b).

Pro účely pododstavce 1 písm. a) platí, že pokud celkové množství požadované členskými státy přesáhne množství uvedené v odst. 2 písm. a), přidělí se příslušným členským státům množství poměrně k požadovanému množství.

5.   Pokud je množství přidělené členskému státu nižší než 50 % požadovaného množství, může členský stát jemu přidělené množství odmítnout tím, že do 10 pracovních dnů od zveřejnění prováděcího nařízení, jímž byly produkty přiděleny, informuje Komisi. Takové produkty již nejsou dostupné pro režim v rámci konkrétního prováděcího nařízení.

Článek 38b

Prodej intervenčních produktů uvolněných pro režim

1.   Pokud prováděcí nařízení uvedené v čl. 38a odst. 1 stanoví, že se s produkty uvolněnými režimu má naložit tak, že budou prodány, použijí se odstavce 2 až 7 tohoto článku.

2.   Platební agentura členského státu, jemuž byly produkty přiděleny v souladu s čl. 38a odst. 4, zahájí do 40 pracovních dnů od zveřejnění prováděcího nařízení, jímž byly produkty přiděleny, nabídkové řízení na prodej produktů.

Pokud byly členskému státu přiděleny produkty ze zásob platební agentury jiného členského státu, poskytne platební agentura členského státu disponující produkty platební agentuře, jež produkty prodává, informace uvedené v čl. 29 odst. 2 písm. d) až g) do 10 pracovních dnů od zveřejnění prováděcího nařízení, jímž byly produkty přiděleny.

3.   Pokud platební agentura členského státu, jemuž byly přiděleny produkty ze zásob platební agentury jiného členského státu, prodá část nebo všechny tyto produkty, platební agentura prodávající produkty uhradí platební agentuře disponující produkty účetní hodnotu uvedenou v čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013. Tuto platbu je třeba uhradit do 4 pracovních dnů od doručení dokladu o platbě od hospodářského subjektu ve výši odpovídající jeho nabídce. Platební agentura disponující produkty vystaví do 5 dnů od doručení dokladu o platbě od platební agentury prodávající produkty příkaz k vyskladnění uvedený v článku 37 tohoto nařízení.

4.   Platební agentura prodávající produkty převede do 10 dnů od doručení dokladu o platbě od hospodářského subjektu ve výši odpovídající jeho nabídce rozdíl mezi prodejní cenou a účetní hodnotou produktů, vynásobenou prodaným množstvím, subjektu, kterému bude Komise vyplácet finanční částky podle nařízení (EU) č. 223/2014. Tato převedená částka se spolu se zdroji, jež jsou již dostupné v rámci operačního programu, použije na financování nákupu a rozdělení potravin nejchudším osobám.

5.   Veškeré správní náklady spojené s prodejem produktů nese platební agentura, jež produkty prodává.

6.   Kapitola II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1238 a hlava II kapitola III tohoto nařízení, s výjimkou čl. 28 odst. 2, čl. 29 odst. 2 písm. b), čl. 30 odst. 1 písm. a) a e), článku 31, čl. 32 odst. 2, čl. 33 odst. 2) druhého pododstavce a článku 36 tohoto nařízení se vztahuje na nabídkové řízení zahájené platební agenturou v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. Ustanovení čl. 32 odst. 1 a čl. 33 odst. 3 se použijí obdobně na příslušné rozhodnutí členského státu. Pro účely čl. 30 odst. 1 písm. g) se výše jistoty uvedená v prováděcím nařízení, jímž se zahajuje prodej, chápe jako výše jistoty uvedená v prováděcím nařízení podle čl. 38a odst. 1.

7.   Pokud se všechny produkty přidělené členskému státu nebo jejich část neprodají do 5 měsíců po zveřejnění prováděcího nařízení, jímž byly produkty přiděleny, nejsou již tyto produkty dostupné v rámci konkrétního prováděcího nařízení.

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 ze dne 11. března 2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (Úř. věst. L 72, 12.3.2014, s. 1).“
  "

*1

| 2) | V čl. 65 odst. 1 písm. d) se bod ii) nahrazuje tímto:






  „ii) | informace týkající se uvolnění v rámci režimu rozdělování potravin nejchudším osobám včetně konkrétních částek (rozdíl prodejní a účetní hodnoty) a okamžik, kdy se tato částka převádí subjektu, kterému Komise vyplácí finanční částky podle nařízení (EU) č. 223/2014 v souladu s čl. 38b odst. 4 tohoto nařízení.“ |
| --- | --- | --- |

2)

V čl. 65 odst. 1 písm. d) se bod ii) nahrazuje tímto:

„ii)

informace týkající se uvolnění v rámci režimu rozdělování potravin nejchudším osobám včetně konkrétních částek (rozdíl prodejní a účetní hodnoty) a okamžik, kdy se tato částka převádí subjektu, kterému Komise vyplácí finanční částky podle nařízení (EU) č. 223/2014 v souladu s čl. 38b odst. 4 tohoto nařízení.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. srpna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 ze dne 11. března 2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (Úř. věst. L 72, 12.3.2014, s. 1).

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1238 ze dne 18. května 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o veřejnou intervenci a podporu soukromého skladování (Úř. věst. L 206, 30.7.2016, s. 15).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1240 ze dne 18. května 2016, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o veřejnou intervenci a podporu soukromého skladování (Úř. věst. L 206, 30.7.2016, s. 71).

4

---

| 17.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 211/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 211/14

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1480

ze dne 16. srpna 2017,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z litiny pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení šetření

Zahájení šetření

| (1) | Dne 10. prosince 2016 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) na základě článku 5 nařízení (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“) antidumpingové šetření týkající se dovozu určitých výrobků z litiny s lupínkovým grafitem (tzv. šedá litina) nebo z litiny s kuličkovým grafitem (známé také jako tvárná litina) a jejich částí (dále jen „výrobky z litiny“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Indie (dále jen „dotčené země“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. prosince 2016 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) na základě článku 5 nařízení (EU) 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“) antidumpingové šetření týkající se dovozu určitých výrobků z litiny s lupínkovým grafitem (tzv. šedá litina) nebo z litiny s kuličkovým grafitem (známé také jako tvárná litina) a jejich částí (dále jen „výrobky z litiny“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Indie (dále jen „dotčené země“).

| (2) | Komise zveřejnila oznámení o zahájení šetření v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení šetření“). |
| --- | --- |

(2)

Komise zveřejnila oznámení o zahájení šetření v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení šetření“).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (3) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 31. října 2016 sedm výrobců v Unii, konkrétně společnosti Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd a Fundiciones de Odena SA (dále jen „žadatelé“). Žadatelé představují více než 40 % celkové výroby výrobků z litiny v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(3)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 31. října 2016 sedm výrobců v Unii, konkrétně společnosti Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd a Fundiciones de Odena SA (dále jen „žadatelé“). Žadatelé představují více než 40 % celkové výroby výrobků z litiny v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

1.2.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (4) | V oznámení o zahájení šetření Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak šetření zúčastnit. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány ČLR a Indie a známé dovozce a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(4)

V oznámení o zahájení šetření Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak šetření zúčastnit. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány ČLR a Indie a známé dovozce a vyzvala je k účasti.

| (5) | Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(5)

Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (6) | V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany, že prozatímně vybrala Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany, že prozatímně vybrala Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (7) | Sdružení s názvem „Free Castings Imports“ zastupující 19 dovozců (dále jen „sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení“) předložilo po zahájení šetření připomínky. Kromě toho po zahájení řízení předložilo své připomínky několik indických vyvážejících výrobců, indické výrobní odvětví a čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic výrobků, dále jen „CCCME“). |
| --- | --- |

(7)

Sdružení s názvem „Free Castings Imports“ zastupující 19 dovozců (dále jen „sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení“) předložilo po zahájení šetření připomínky. Kromě toho po zahájení řízení předložilo své připomínky několik indických vyvážejících výrobců, indické výrobní odvětví a čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic výrobků, dále jen „CCCME“).

| (8) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že podnět neobsahuje potřebné množství důkazů prima facie, aby bylo možné zahájit šetření, jelikož neposkytuje úplné a věcné důkazy pro tvrzení v něm uvedená a nebyly předloženy žádné údaje o výrobních nákladech a cenách čínských vyvážejících výrobců na domácím trhu. Tyto zúčastněné strany tvrdily, že zmíněné údaje jsou nezbytné pro zahájení šetření proti zemi s tržním hospodářstvím, jako je ČLR. |
| --- | --- |

(8)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že podnět neobsahuje potřebné množství důkazů prima facie, aby bylo možné zahájit šetření, jelikož neposkytuje úplné a věcné důkazy pro tvrzení v něm uvedená a nebyly předloženy žádné údaje o výrobních nákladech a cenách čínských vyvážejících výrobců na domácím trhu. Tyto zúčastněné strany tvrdily, že zmíněné údaje jsou nezbytné pro zahájení šetření proti zemi s tržním hospodářstvím, jako je ČLR.

prima facie

| (9) | Komise podnět posoudila v souladu s článkem 5 základního nařízení a dospěla k závěru, že požadavky na zahájení šetření byly splněny, tj. že důkazy předložené žadatelem byly dostatečné a správné. Je třeba připomenout, že podle čl. 5 odst. 2 základního nařízení musí podnět obsahovat tyto informace, nakolik jsou žadateli rozumně dostupné, jako jsou zprávy a veřejně dostupné statistiky. Kromě toho podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení představuje běžná hodnota obsažená v podnětu, která byla zjištěna na základě údajů ze srovnatelné země, dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(9)

Komise podnět posoudila v souladu s článkem 5 základního nařízení a dospěla k závěru, že požadavky na zahájení šetření byly splněny, tj. že důkazy předložené žadatelem byly dostatečné a správné. Je třeba připomenout, že podle čl. 5 odst. 2 základního nařízení musí podnět obsahovat tyto informace, nakolik jsou žadateli rozumně dostupné, jako jsou zprávy a veřejně dostupné statistiky. Kromě toho podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení představuje běžná hodnota obsažená v podnětu, která byla zjištěna na základě údajů ze srovnatelné země, dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

prima facie

| (10) | Komise tedy dospěla k závěru, že podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(10)

Komise tedy dospěla k závěru, že podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

1.3.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (11) | V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že možná provede výběr vzorku vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(11)

V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že možná provede výběr vzorku vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, v souladu s článkem 17 základního nařízení.

1.3.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (12) | V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v období šetření a zajistila rovněž dostatečné zastoupení různých typů výrobku a zeměpisné rozložení. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v období šetření a zajistila rovněž dostatečné zastoupení různých typů výrobku a zeměpisné rozložení.

| (13) | Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii, a sice ze společností EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA a Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 48 % celkového objemu výroby a 43 % celkového prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. |
| --- | --- |

(13)

Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii, a sice ze společností EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA a Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 48 % celkového objemu výroby a 43 % celkového prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

| (14) | Žadatelé předložili žádost o to, aby byl do vzorku zahrnut čtvrtý výrobce v Unii, společnost Fondatel Lecomte. Vzhledem k tomu, že žadatelé svůj požadavek neodůvodnili, Komise jej zamítla. |
| --- | --- |

(14)

Žadatelé předložili žádost o to, aby byl do vzorku zahrnut čtvrtý výrobce v Unii, společnost Fondatel Lecomte. Vzhledem k tomu, že žadatelé svůj požadavek neodůvodnili, Komise jej zamítla.

| (15) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že navržený vzorek není dostatečně reprezentativní, pokud jde o zeměpisnou polohu výrobců nebo o pozici výrobců v Unii ve vztahu k žadatelům. Navržený vzorek zahrnoval pouze žadatele a jednu společnost podporující podnět, ale nezahrnoval výrobce v Unii v členských státech, kteří jsou nejvíce postiženi údajným dumpingovým dovozem z ČLR, nebo výrobce v Unii ze zemí střední a východní Evropy. |
| --- | --- |

(15)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že navržený vzorek není dostatečně reprezentativní, pokud jde o zeměpisnou polohu výrobců nebo o pozici výrobců v Unii ve vztahu k žadatelům. Navržený vzorek zahrnoval pouze žadatele a jednu společnost podporující podnět, ale nezahrnoval výrobce v Unii v členských státech, kteří jsou nejvíce postiženi údajným dumpingovým dovozem z ČLR, nebo výrobce v Unii ze zemí střední a východní Evropy.

| (16) | Komise uvedla, že do vzorku byly zahrnuty největší trhy pro dotčený výrobek a největší výrobci, pokud jde o objem a prodej na trhu Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně prošetřen. |
| --- | --- |

(16)

Komise uvedla, že do vzorku byly zahrnuty největší trhy pro dotčený výrobek a největší výrobci, pokud jde o objem a prodej na trhu Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně prošetřen.

| (17) | Indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že vzorek výrobců v Unii není reprezentativní, neboť zahrnuje i společnosti, které jsou samy dovozci výrobku označeného za dumpingový. |
| --- | --- |

(17)

Indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že vzorek výrobců v Unii není reprezentativní, neboť zahrnuje i společnosti, které jsou samy dovozci výrobku označeného za dumpingový.

| (18) | Komise konstatovala, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku skutečně dováží dotčený výrobek, aby doplnil svůj sortiment výrobků. Komise zjistila, že dovážené množství je mnohem menší než množství touto společností vyráběné, jelikož představuje méně než 15 % jeho celkového prodeje v Unii, a proto se domnívá, že tento výrobce v Unii zařazený do vzorku je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(18)

Komise konstatovala, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku skutečně dováží dotčený výrobek, aby doplnil svůj sortiment výrobků. Komise zjistila, že dovážené množství je mnohem menší než množství touto společností vyráběné, jelikož představuje méně než 15 % jeho celkového prodeje v Unii, a proto se domnívá, že tento výrobce v Unii zařazený do vzorku je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

| (19) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise potvrdila, že vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise potvrdila, že vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

1.3.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (20) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení šetření. |
| --- | --- |

(20)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení šetření.

| (21) | Dvacet osm dovozců, kteří nejsou ve spojení, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku vyslovilo souhlas. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, a sice na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými dovozci. Komise neobdržela žádné připomínky. |
| --- | --- |

(21)

Dvacet osm dovozců, kteří nejsou ve spojení, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku vyslovilo souhlas. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, a sice na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými dovozci. Komise neobdržela žádné připomínky.

1.3.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (22) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení šetření. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem. |
| --- | --- |

(22)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení šetření. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

| (23) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 81 vyvážejících výrobců v ČLR. Komise zjistila, že pro zařazení do vzorku je přijatelných 78 vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců. Tři výrobci nevykázali žádný vývoz dotčeného výrobku do EU během období šetření, a proto nebyli považováni za přijatelné pro zařazení do vzorku. Komise předběžně vybrala vzorek tří spolupracujících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány ČLR ohledně vybraného vzorku konzultováni. Některé zúčastněné strany vyzvaly Komisi, aby vzorek rozšířila za účelem zvýšení jeho reprezentativnosti. Komise vzala tyto připomínky v úvahu. Konečný vzorek zahrnoval pět největších výrobců vyvážejících do Unie, kteří mohli být v době, která byla k dispozici, přiměřeně prošetřeni. Zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii konečný vzorek podpořilo. |
| --- | --- |

(23)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 81 vyvážejících výrobců v ČLR. Komise zjistila, že pro zařazení do vzorku je přijatelných 78 vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců. Tři výrobci nevykázali žádný vývoz dotčeného výrobku do EU během období šetření, a proto nebyli považováni za přijatelné pro zařazení do vzorku. Komise předběžně vybrala vzorek tří spolupracujících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány ČLR ohledně vybraného vzorku konzultováni. Některé zúčastněné strany vyzvaly Komisi, aby vzorek rozšířila za účelem zvýšení jeho reprezentativnosti. Komise vzala tyto připomínky v úvahu. Konečný vzorek zahrnoval pět největších výrobců vyvážejících do Unie, kteří mohli být v době, která byla k dispozici, přiměřeně prošetřeni. Zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii konečný vzorek podpořilo.

1.3.4.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii

| (24) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indii, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení šetření. Kromě toho Komise požádala zastoupení Indie při Evropské unii, aby určilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(24)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indii, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení šetření. Kromě toho Komise požádala zastoupení Indie při Evropské unii, aby určilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (25) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 22 vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců v Indii. Komise zjistila, že pro zařazení do vzorku je přijatelných 21 vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců. Jeden výrobce nevykázal žádný vývoz dotčeného výrobku do EU během období šetření, a proto nebyl považován za přijatelného pro zařazení do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří skupin společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně prošetřen. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s indickými orgány. |
| --- | --- |

(25)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 22 vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců v Indii. Komise zjistila, že pro zařazení do vzorku je přijatelných 21 vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců. Jeden výrobce nevykázal žádný vývoz dotčeného výrobku do EU během období šetření, a proto nebyl považován za přijatelného pro zařazení do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří skupin společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně prošetřen. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s indickými orgány.

| (26) | Komise obdržela připomínky od dvou vyvážejících výrobců, kteří tvrdili, že výběr pouhých tří skupin společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie není reprezentativní vzhledem k tomu, že indický trh je velmi rozmanitý. Jelikož tři prozatímně vybrané skupiny společností představovaly během období šetření podstatnou část vývozu z Indie do EU, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně prošetřen, Komise předběžný vzorek potvrdila. |
| --- | --- |

(26)

Komise obdržela připomínky od dvou vyvážejících výrobců, kteří tvrdili, že výběr pouhých tří skupin společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie není reprezentativní vzhledem k tomu, že indický trh je velmi rozmanitý. Jelikož tři prozatímně vybrané skupiny společností představovaly během období šetření podstatnou část vývozu z Indie do EU, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně prošetřen, Komise předběžný vzorek potvrdila.

1.4.   Individuální zjišťování

Individuální zjišťování

| (27) | V případě ČLR požádalo formálně osmnáct vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Zjišťování tak vysokého počtu žádostí by znamenalo příliš velké zatížení a nelze rozumně očekávat, že by bylo možné je provést během doby, která je pro účely tohoto šetření k dispozici. Komise proto rozhodla, že nepovolí žádná individuální zjišťování. |
| --- | --- |

(27)

V případě ČLR požádalo formálně osmnáct vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Zjišťování tak vysokého počtu žádostí by znamenalo příliš velké zatížení a nelze rozumně očekávat, že by bylo možné je provést během doby, která je pro účely tohoto šetření k dispozici. Komise proto rozhodla, že nepovolí žádná individuální zjišťování.

| (28) | V případě Indie nepožádal formálně žádný z vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(28)

V případě Indie nepožádal formálně žádný z vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.

1.5.   Formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství

Formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství

| (29) | Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství všem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, a spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří měli v úmyslu požádat o individuální dumpingové rozpětí. Pouze jeden z vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku podal žádost o zacházení jako v tržním hospodářství, kterou Komise posoudila. |
| --- | --- |

(29)

Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství všem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, a spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří měli v úmyslu požádat o individuální dumpingové rozpětí. Pouze jeden z vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku podal žádost o zacházení jako v tržním hospodářství, kterou Komise posoudila.

1.6.   Odpovědi na dotazník

Odpovědi na dotazník

| (30) | Komise zaslala dotazníky všem společnostem zařazeným do vzorku, všem vyvážejícím výrobcům, kteří hodlali požádat o individuální zjišťování, a deseti výrobcům v potenciálních srovnatelných zemích. |
| --- | --- |

(30)

Komise zaslala dotazníky všem společnostem zařazeným do vzorku, všem vyvážejícím výrobcům, kteří hodlali požádat o individuální zjišťování, a deseti výrobcům v potenciálních srovnatelných zemích.

| (31) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, pěti vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, osmnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří požádali o individuální zjišťování, od tří skupin vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku a tří výrobců ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(31)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, pěti vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, osmnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří požádali o individuální zjišťování, od tří skupin vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku a tří výrobců ve srovnatelné zemi.

1.7.   Inspekce na místě

Inspekce na místě

| (32) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností: | zástupce žadatelů:






  — | Heuking Kühn Lüer Wojtek, Brusel, Belgie; |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

zástupce žadatelů:

—

Heuking Kühn Lüer Wojtek, Brusel, Belgie;

| | výrobci v Unii:






  — | Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Francie, |
| --- | --- | --- |

výrobci v Unii:

—

Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Francie,

| — | EJ Picardie, Saint-Crépin-Ibouvillers, Francie, |
| --- | --- |

—

EJ Picardie, Saint-Crépin-Ibouvillers, Francie,

| — | Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Německo; |
| --- | --- |

—

Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Německo;

| | vyvážející výrobci v ČLR:






  — | Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou, |
| --- | --- | --- |

vyvážející výrobci v ČLR:

—

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou,

| — | Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou, |
| --- | --- |

—

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou,

| — | Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan, |
| --- | --- |

—

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan,

| — | Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town, |
| --- | --- |

—

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town,

| — | Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd, Shijiazhuang; |
| --- | --- |

—

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd, Shijiazhuang;

| | vyvážející výrobci v Indii:






  — | Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kalkata a Uchchhad, |
| --- | --- | --- |

vyvážející výrobci v Indii:

—

Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kalkata a Uchchhad,

| — | RB Agarwalla & Co and RBA Exports Private Limited, Kalkata, |
| --- | --- |

—

RB Agarwalla & Co and RBA Exports Private Limited, Kalkata,

| — | Victory Iron Works Ltd and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd., Kalkata. |
| --- | --- |

—

Victory Iron Works Ltd and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd., Kalkata.

1.8.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (33) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2015 do 30. září 2016 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2013 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(33)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2015 do 30. září 2016 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2013 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

| (34) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že posuzované období je nezvykle krátké a velmi selektivní, a proto není možné provést řádnou analýzu. |
| --- | --- |

(34)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že posuzované období je nezvykle krátké a velmi selektivní, a proto není možné provést řádnou analýzu.

| (35) | Komise uvedla, že posuzované období není nezvykle krátké (3). Pro účely tohoto šetření sestává posuzované období z období šetření a tří předcházejících let, což činí celkem tři a tři čtvrtě roku. Bylo shledáno, že toto období je přiměřeně dlouhé pro zkoumání trendů významných pro posouzení újmy. Pokrývá více než tři roky, což je v souladu s praxí Komise, a proto není nezvykle krátké. |
| --- | --- |

(35)

Komise uvedla, že posuzované období není nezvykle krátké (3). Pro účely tohoto šetření sestává posuzované období z období šetření a tří předcházejících let, což činí celkem tři a tři čtvrtě roku. Bylo shledáno, že toto období je přiměřeně dlouhé pro zkoumání trendů významných pro posouzení újmy. Pokrývá více než tři roky, což je v souladu s praxí Komise, a proto není nezvykle krátké.

3

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (36) | Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z litiny s lupínkovým grafitem (tzv. šedá litina) nebo litiny s kuličkovým grafitem (známé také jako tvárná litina) a jejich části. Tyto výrobky se používají k:






  — | zakrytí podzemních nebo podpovrchových systémů a/nebo přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům, a |
| --- | --- | --- |

(36)

Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z litiny s lupínkovým grafitem (tzv. šedá litina) nebo litiny s kuličkovým grafitem (známé také jako tvárná litina) a jejich části. Tyto výrobky se používají k:

—

zakrytí podzemních nebo podpovrchových systémů a/nebo přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům, a

| — | umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a/nebo výhledu na podzemní nebo podpovrchové systémy. |
| --- | --- |

—

umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a/nebo výhledu na podzemní nebo podpovrchové systémy.

Tyto výrobky mohou být strojově zpracované, natřené, lakované a/nebo pokryté jinými materiály (mimo jiné betonem, dlažebními deskami nebo obkládačkami), avšak nezahrnují požární hydranty, pocházejí z ČLR a Indie a jsou v současnosti kódů KN ex 7325 10 00 a ex 7325 99 10 (dále jen „dotčený výrobek“).

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (37) | Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:






  a) | dotčený výrobek; |
| --- | --- | --- |

(37)

Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

a)

dotčený výrobek;

| b) | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a Indii; |
| --- | --- |

b)

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a Indii;

| c) | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

c)

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (38) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(38)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (39) | Indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že definice výrobku je příliš široká. Konkrétně tvrdili, že by měly být z definice výrobku vyloučeny mříže odvodňovacích žlábků, na něž se vztahuje norma EN 1433. Na podporu svého tvrzení v zásadě uplatnili následující argumenty. |
| --- | --- |

(39)

Indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že definice výrobku je příliš široká. Konkrétně tvrdili, že by měly být z definice výrobku vyloučeny mříže odvodňovacích žlábků, na něž se vztahuje norma EN 1433. Na podporu svého tvrzení v zásadě uplatnili následující argumenty.

| (40) | Za prvé argumentovali, že díly pro mříže odvodňovacích žlábků se vyrábějí odlišnými výrobními postupy a v Unii se vyrábějí pouze v omezeném počtu. Za druhé tvrdili, že rošty a hrany mříží odvodňovacích žlábků mají rozdílné základní fyzické vlastnosti a jsou pouze součástí liniových odvodňovacích systémů prodávaných na trhu Unie. |
| --- | --- |

(40)

Za prvé argumentovali, že díly pro mříže odvodňovacích žlábků se vyrábějí odlišnými výrobními postupy a v Unii se vyrábějí pouze v omezeném počtu. Za druhé tvrdili, že rošty a hrany mříží odvodňovacích žlábků mají rozdílné základní fyzické vlastnosti a jsou pouze součástí liniových odvodňovacích systémů prodávaných na trhu Unie.

| (41) | Jeden čínský vyvážející výrobce přednesl podobný požadavek a kromě výše uvedených argumentů namítal, že mříže odvodňovacích žlábků nejsou zaměnitelné s poklopy vstupních šachet a podléhají jiné průmyslové normě. |
| --- | --- |

(41)

Jeden čínský vyvážející výrobce přednesl podobný požadavek a kromě výše uvedených argumentů namítal, že mříže odvodňovacích žlábků nejsou zaměnitelné s poklopy vstupních šachet a podléhají jiné průmyslové normě.

| (42) | Sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení, podpořilo žádost o vyloučení mříží odvodňovacích žlábků z definice výrobku a k výše uvedeným argumentům doplnilo, že mříže odvodňovacích žlábků mají odlišná konečná použití a aplikace než zbývající část dotčeného výrobku a že si přímo nekonkurují s výrobky vyráběnými výrobci v Unii. Podle tohoto sdružení neexistuje v Unii know-how pro výrobu mříží odvodňovacích žlábků. |
| --- | --- |

(42)

Sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení, podpořilo žádost o vyloučení mříží odvodňovacích žlábků z definice výrobku a k výše uvedeným argumentům doplnilo, že mříže odvodňovacích žlábků mají odlišná konečná použití a aplikace než zbývající část dotčeného výrobku a že si přímo nekonkurují s výrobky vyráběnými výrobci v Unii. Podle tohoto sdružení neexistuje v Unii know-how pro výrobu mříží odvodňovacích žlábků.

| (43) | Žadatelé a jeden další výrobce v Unii uvedli, že proti vyloučení mříží odvodňovacích žlábků z definice výrobku nemají žádné námitky. |
| --- | --- |

(43)

Žadatelé a jeden další výrobce v Unii uvedli, že proti vyloučení mříží odvodňovacích žlábků z definice výrobku nemají žádné námitky.

| (44) | Šetření potvrdilo, že mříže odvodňovacích žlábků jsou předmětem samostatné normy, která je odlišná od norem použitelných na zbývající část dotčeného výrobku, a sice normy EN 1433. Kromě toho se všechny zúčastněné strany shodly na tom, že mříže odvodňovacích žlábků by měly být z definice výrobku v tomto šetření vyloučeny. Komise proto tento výrobek z definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku prozatímně vyloučila. |
| --- | --- |

(44)

Šetření potvrdilo, že mříže odvodňovacích žlábků jsou předmětem samostatné normy, která je odlišná od norem použitelných na zbývající část dotčeného výrobku, a sice normy EN 1433. Kromě toho se všechny zúčastněné strany shodly na tom, že mříže odvodňovacích žlábků by měly být z definice výrobku v tomto šetření vyloučeny. Komise proto tento výrobek z definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku prozatímně vyloučila.

| (45) | Jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že součásti s rozměrem převyšujícím světlost 1 000 mm, dovážené dovozcem Gatic, který není ve spojení, z ČLR (dále jen „součásti Gatic“) by měly být vyloučeny z definice výrobku, protože je nelze považovat za součásti, které společně tvoří jediný výrobek, a vzhledem k jejich velikosti nejsou předmětem normy EN 124. Na podporu svého tvrzení uplatnil uvedený dovozce v zásadě tři argumenty. |
| --- | --- |

(45)

Jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že součásti s rozměrem převyšujícím světlost 1 000 mm, dovážené dovozcem Gatic, který není ve spojení, z ČLR (dále jen „součásti Gatic“) by měly být vyloučeny z definice výrobku, protože je nelze považovat za součásti, které společně tvoří jediný výrobek, a vzhledem k jejich velikosti nejsou předmětem normy EN 124. Na podporu svého tvrzení uplatnil uvedený dovozce v zásadě tři argumenty.

| (46) | Za prvé tvrdil, že součásti Gatic se vyrábějí odlišnými výrobními postupy, jelikož se tyto součásti za účelem vytvoření výrobku sestavují v Unii s použitím materiálů získaných ze Spojeného království. Za druhé uvedl, že součásti Gatic mají rozdílné základní fyzické vlastnosti, protože mají vyšší kvalitu a vyžadují ve srovnání s dotčeným výrobkem dodatečné technologické postupy, aby byly plyno- a vzduchotěsné. Za třetí tvrdil, že součásti Gatic mají odlišné funkce a konečná použití, neboť musí být zapečetěny a obvykle se sestavují do větších konstrukcí. |
| --- | --- |

(46)

Za prvé tvrdil, že součásti Gatic se vyrábějí odlišnými výrobními postupy, jelikož se tyto součásti za účelem vytvoření výrobku sestavují v Unii s použitím materiálů získaných ze Spojeného království. Za druhé uvedl, že součásti Gatic mají rozdílné základní fyzické vlastnosti, protože mají vyšší kvalitu a vyžadují ve srovnání s dotčeným výrobkem dodatečné technologické postupy, aby byly plyno- a vzduchotěsné. Za třetí tvrdil, že součásti Gatic mají odlišné funkce a konečná použití, neboť musí být zapečetěny a obvykle se sestavují do větších konstrukcí.

| (47) | Kromě toho sdružení dovozců argumentovalo, že litinové kryty a mříže používané jako součásti Gatic nejsou samostatným výrobkem, přímo si nekonkurují s jinými typy výrobku spadajícími do definice dotčeného výrobku a vyžadují další zpracování ve výrobním procesu. |
| --- | --- |

(47)

Kromě toho sdružení dovozců argumentovalo, že litinové kryty a mříže používané jako součásti Gatic nejsou samostatným výrobkem, přímo si nekonkurují s jinými typy výrobku spadajícími do definice dotčeného výrobku a vyžadují další zpracování ve výrobním procesu.

| (48) | Indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že součásti Gatic popsané jako typ výrobku, avšak neomezené na rozměr převyšující světlost 1 000 mm, se vyrábějí jedinečnými postupy a výsledkem je zapečetěný výrobek, který musí být sestaven, a že většina výrobců v Unii nemá k dispozici příslušné technické know-how. |
| --- | --- |

(48)

Indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že součásti Gatic popsané jako typ výrobku, avšak neomezené na rozměr převyšující světlost 1 000 mm, se vyrábějí jedinečnými postupy a výsledkem je zapečetěný výrobek, který musí být sestaven, a že většina výrobců v Unii nemá k dispozici příslušné technické know-how.

| (49) | Na základě argumentů uvedených v 45.–48. bodě odůvodnění požádaly dotčené zúčastněné strany o vyloučení součástí Gatic z definice výrobku. |
| --- | --- |

(49)

Na základě argumentů uvedených v 45.–48. bodě odůvodnění požádaly dotčené zúčastněné strany o vyloučení součástí Gatic z definice výrobku.

| (50) | Žadatelé s touto žádostí nesouhlasili. Tvrdili, že součásti Gatic mají tytéž základní fyzické vlastnosti, funkce, konečná použití a výrobní postupy jako dotčený výrobek. Některé jiné typy výrobku spadající do definice dotčeného výrobku vykazují údajně stejnou plyno- a vzduchotěsnost jako součásti Gatic. Dále tvrdili, že dotčený výrobek není definován normou a zahrnuje širší škálu typů výrobku než norma EN 124. |
| --- | --- |

(50)

Žadatelé s touto žádostí nesouhlasili. Tvrdili, že součásti Gatic mají tytéž základní fyzické vlastnosti, funkce, konečná použití a výrobní postupy jako dotčený výrobek. Některé jiné typy výrobku spadající do definice dotčeného výrobku vykazují údajně stejnou plyno- a vzduchotěsnost jako součásti Gatic. Dále tvrdili, že dotčený výrobek není definován normou a zahrnuje širší škálu typů výrobku než norma EN 124.

| (51) | Komise uvedla, že definice dotčeného výrobku zahrnuje výrobky z litiny a jejich součásti. Argument, že součásti Gatic netvoří společně jediný výrobek, je tedy irelevantní. |
| --- | --- |

(51)

Komise uvedla, že definice dotčeného výrobku zahrnuje výrobky z litiny a jejich součásti. Argument, že součásti Gatic netvoří společně jediný výrobek, je tedy irelevantní.

| (52) | Pokud jde o fyzické a technické vlastnosti výrobku, tyto vlastnosti jsou určeny funkcí, instalací a umístěním a jde zejména o odolnost vůči automobilovému provozu stanovenou takzvanou třídou zátěže, stabilitou poklopu a mříže v rámu a bezpečným a snadným přístupem. Výrobek může být vyroben z šedé litiny nebo z tvárné litiny a poklop a/nebo rám průlezu může být vyplněn betonem nebo jinými materiály. Výrobek může dodržovat požadavky určité normy. Pokud jde o funkce a konečná použití výrobku, litinové poklopy a rámy představují rozhraní mezi sítěmi skrytými v zemi a silnicí nebo chodníkem na povrchu. Výrobek se vyrábí ve slévárnách, které jsou totožné s těmi, které vyrábějí ostatní typy dotčeného výrobku, nebo jsou jim podobné. |
| --- | --- |

(52)

Pokud jde o fyzické a technické vlastnosti výrobku, tyto vlastnosti jsou určeny funkcí, instalací a umístěním a jde zejména o odolnost vůči automobilovému provozu stanovenou takzvanou třídou zátěže, stabilitou poklopu a mříže v rámu a bezpečným a snadným přístupem. Výrobek může být vyroben z šedé litiny nebo z tvárné litiny a poklop a/nebo rám průlezu může být vyplněn betonem nebo jinými materiály. Výrobek může dodržovat požadavky určité normy. Pokud jde o funkce a konečná použití výrobku, litinové poklopy a rámy představují rozhraní mezi sítěmi skrytými v zemi a silnicí nebo chodníkem na povrchu. Výrobek se vyrábí ve slévárnách, které jsou totožné s těmi, které vyrábějí ostatní typy dotčeného výrobku, nebo jsou jim podobné.

| (53) | Veškeré výše uvedené vlastnosti se vztahují i na součásti Gatic bez ohledu na rozměr světlosti tohoto výrobku. Součásti Gatic není možné odlišit od dotčeného výrobku u žádné z výše uvedených vlastností. Požadavek na vyloučení součástí Gatic z definice dotčeného výrobku se proto zamítá. |
| --- | --- |

(53)

Veškeré výše uvedené vlastnosti se vztahují i na součásti Gatic bez ohledu na rozměr světlosti tohoto výrobku. Součásti Gatic není možné odlišit od dotčeného výrobku u žádné z výše uvedených vlastností. Požadavek na vyloučení součástí Gatic z definice dotčeného výrobku se proto zamítá.

| (54) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podlahové vpusti a střešní vtoky, vypouštěcí kanály a jejich kryty a ochranná známka zapsaná společností Watts Dead Level Systems, na něž se vztahuje norma EN 1253, by měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku. Na podporu svého požadavku zmíněná strana uvedla, že na jí popsané výrobky se vztahuje jiná norma než na dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(54)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podlahové vpusti a střešní vtoky, vypouštěcí kanály a jejich kryty a ochranná známka zapsaná společností Watts Dead Level Systems, na něž se vztahuje norma EN 1253, by měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku. Na podporu svého požadavku zmíněná strana uvedla, že na jí popsané výrobky se vztahuje jiná norma než na dotčený výrobek.

| (55) | Žadatelé upřesnili, že tyto výrobky, na něž se vztahuje norma EN 1253, nepovažují za součást dotčeného výrobku, protože mají odlišné funkce a nepoužívají se pro odvádění odpadních vod na úrovni obcí. Výrobní odvětví Unie navíc tyto výrobky nevyrábí. |
| --- | --- |

(55)

Žadatelé upřesnili, že tyto výrobky, na něž se vztahuje norma EN 1253, nepovažují za součást dotčeného výrobku, protože mají odlišné funkce a nepoužívají se pro odvádění odpadních vod na úrovni obcí. Výrobní odvětví Unie navíc tyto výrobky nevyrábí.

| (56) | Komise zjistila, že výrobky, na něž se vztahuje norma EN 1253, se nepovažují za výrobky spadající do definice dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(56)

Komise zjistila, že výrobky, na něž se vztahuje norma EN 1253, se nepovažují za výrobky spadající do definice dotčeného výrobku.

| (57) | Sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení, tvrdilo, že z definice dotčeného výrobku by měly být vyloučeny kryty s poklopem. Na podporu svého tvrzení v zásadě uplatnilo následující argumenty. |
| --- | --- |

(57)

Sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení, tvrdilo, že z definice dotčeného výrobku by měly být vyloučeny kryty s poklopem. Na podporu svého tvrzení v zásadě uplatnilo následující argumenty.

| (58) | Kryty s poklopem mají jiné fyzické a technické vlastnosti než tradiční poklopy vstupních šachet, protože jsou obvykle mnohem menší a spadají do vnitrostátních norem pro zajištění souladu, a nikoli do oblasti působnosti normy EN 124. Konečná použití a aplikace pro kryty s poklopem se podstatně liší od poklopů vstupních šachet, jelikož slouží jako ochranná komora a kryt, a nikoli jako místo vstupu pro pracovníky. |
| --- | --- |

(58)

Kryty s poklopem mají jiné fyzické a technické vlastnosti než tradiční poklopy vstupních šachet, protože jsou obvykle mnohem menší a spadají do vnitrostátních norem pro zajištění souladu, a nikoli do oblasti působnosti normy EN 124. Konečná použití a aplikace pro kryty s poklopem se podstatně liší od poklopů vstupních šachet, jelikož slouží jako ochranná komora a kryt, a nikoli jako místo vstupu pro pracovníky.

| (59) | Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, Komise poukázala na to, že definice dotčeného výrobku nezahrnuje pouze výrobky, jež umožňují přístup k podzemním nebo podpovrchovým systémům, ale rovněž výrobky, které podzemní nebo podpovrchové systémy zakrývají nebo do těchto systémů poskytují výhled. Kryty s poklopem jsou tedy součástí výrobku, který je předmětem šetření, a žádost o vyloučení krytů s poklopem z definice dotčeného výrobku byla zamítnuta. |
| --- | --- |

(59)

Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, Komise poukázala na to, že definice dotčeného výrobku nezahrnuje pouze výrobky, jež umožňují přístup k podzemním nebo podpovrchovým systémům, ale rovněž výrobky, které podzemní nebo podpovrchové systémy zakrývají nebo do těchto systémů poskytují výhled. Kryty s poklopem jsou tedy součástí výrobku, který je předmětem šetření, a žádost o vyloučení krytů s poklopem z definice dotčeného výrobku byla zamítnuta.

| (60) | Komise proto prozatímně rozhodla vyloučit mříže odvodňovacích žlábků, na něž se vztahuje norma EN 1433, z definice výrobku. Komise naopak v této fázi dospěla k závěru, že výrobky, na něž se vztahuje norma EN 1253, nebyly zahrnuty v podnětu, a proto nejsou předmětem tohoto šetření. Komise rovněž prozatímně zamítla žádost o vyloučení krytů s poklopem a součástí Gatic z oblasti působnosti tohoto šetření. |
| --- | --- |

(60)

Komise proto prozatímně rozhodla vyloučit mříže odvodňovacích žlábků, na něž se vztahuje norma EN 1433, z definice výrobku. Komise naopak v této fázi dospěla k závěru, že výrobky, na něž se vztahuje norma EN 1253, nebyly zahrnuty v podnětu, a proto nejsou předmětem tohoto šetření. Komise rovněž prozatímně zamítla žádost o vyloučení krytů s poklopem a součástí Gatic z oblasti působnosti tohoto šetření.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   ČLR

ČLR

3.1.1.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

3.1.1.1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

Zacházení jako v tržním hospodářství

| (61) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro jakéhokoliv vyvážejícího výrobce v ČLR, který splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo by mu být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(61)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro jakéhokoliv vyvážejícího výrobce v ČLR, který splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo by mu být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

| (62) | Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:






  1) | obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě; |
| --- | --- | --- |

(62)

Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:

1)

obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;

| 2) | společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2)

společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;

| 3) | nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3)

nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4) | právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu; a |
| --- | --- |

4)

právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu; a

| 5) | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů. |
| --- | --- |

5)

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.

| (63) | Za účelem určení, zda jsou kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, si Komise vyžádala nezbytné informace tím, že požádala vyvážející výrobce o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Pouze jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, společnost Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd (dále jen „společnost Lisheng“), požádal o zacházení jako v tržním hospodářství a odpověděl ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace prověřila v prostorách dotčené společnosti. |
| --- | --- |

(63)

Za účelem určení, zda jsou kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, si Komise vyžádala nezbytné informace tím, že požádala vyvážející výrobce o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Pouze jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, společnost Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd (dále jen „společnost Lisheng“), požádal o zacházení jako v tržním hospodářství a odpověděl ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace prověřila v prostorách dotčené společnosti.

| (64) | Bylo zjištěno, že společnost Lisheng nesplňuje kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto Komise její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství zamítla. |
| --- | --- |

(64)

Bylo zjištěno, že společnost Lisheng nesplňuje kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto Komise její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství zamítla.

| (65) | Bylo zjištěno, že společnost Lisheng nesplňuje žádné z pěti kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(65)

Bylo zjištěno, že společnost Lisheng nesplňuje žádné z pěti kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (66) | V případě kritéria č. 1 týkajícího se zásahů státu bylo zjištěno, že uvedená společnost změnila své vlastnictví, aniž by tuto skutečnost oznámila Komisi, a že jeden z nových vlastníků má vazby na stát a na Komunistickou stranu Číny. |
| --- | --- |

(66)

V případě kritéria č. 1 týkajícího se zásahů státu bylo zjištěno, že uvedená společnost změnila své vlastnictví, aniž by tuto skutečnost oznámila Komisi, a že jeden z nových vlastníků má vazby na stát a na Komunistickou stranu Číny.

| (67) | V případě kritéria č. 2 týkajícího se účtů bylo zjištěno, že účetnictví této společnosti nebylo dostatečně úplné, aby mohl být správně proveden audit, a že nebylo vedeno v souladu s čínskými nebo mezinárodními účetními standardy. |
| --- | --- |

(67)

V případě kritéria č. 2 týkajícího se účtů bylo zjištěno, že účetnictví této společnosti nebylo dostatečně úplné, aby mohl být správně proveden audit, a že nebylo vedeno v souladu s čínskými nebo mezinárodními účetními standardy.

| (68) | V případě kritéria č. 3 nebyla tato společnost schopna prokázat, že nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, pokud jde o pronájem pozemků a její stálá aktiva. |
| --- | --- |

(68)

V případě kritéria č. 3 nebyla tato společnost schopna prokázat, že nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, pokud jde o pronájem pozemků a její stálá aktiva.

| (69) | V případě kritéria č. 4 nebyla tato společnost schopna prokázat, že se na tuto společnost uplatňuje právní úprava vlastnictví, jelikož nebyla schopna poskytnout důkazy o změně vlastnictví od doby, kdy byla v roce 2010 založena. |
| --- | --- |

(69)

V případě kritéria č. 4 nebyla tato společnost schopna prokázat, že se na tuto společnost uplatňuje právní úprava vlastnictví, jelikož nebyla schopna poskytnout důkazy o změně vlastnictví od doby, kdy byla v roce 2010 založena.

| (70) | V případě kritéria č. 5 nebyla tato společnost schopna ve svém účetnictví prokázat, že přepočty cizích měn provádí podle tržních směnných kursů. |
| --- | --- |

(70)

V případě kritéria č. 5 nebyla tato společnost schopna ve svém účetnictví prokázat, že přepočty cizích měn provádí podle tržních směnných kursů.

| (71) | Komise sdělila tato zjištění dotčenému vyvážejícímu výrobci, orgánům dotčené země a výrobnímu odvětví Unie. Zúčastněné strany měly možnost se k těmto zjištěním vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Poskytnutá vyjádření vzala Komise v úvahu. Komise informovala zúčastněné strany o konečném závěru týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(71)

Komise sdělila tato zjištění dotčenému vyvážejícímu výrobci, orgánům dotčené země a výrobnímu odvětví Unie. Zúčastněné strany měly možnost se k těmto zjištěním vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Poskytnutá vyjádření vzala Komise v úvahu. Komise informovala zúčastněné strany o konečném závěru týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství.

| (72) | Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství nezaslaly zúčastněné strany žádné připomínky. Závěr o zamítnutí žádosti společnosti Lisheng o zacházení jako v tržním hospodářství proto zůstává nezměněn. |
| --- | --- |

(72)

Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství nezaslaly zúčastněné strany žádné připomínky. Závěr o zamítnutí žádosti společnosti Lisheng o zacházení jako v tržním hospodářství proto zůstává nezměněn.

3.1.1.2.   Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

3.1.1.2.1.   Srovnatelná země

| (73) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím. |
| --- | --- |

(73)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím.

| (74) | Kromě Indie, Spojených států amerických, Norska, Turecka a Íránu, které byly uvedeny v oznámení o zahájení šetření, se Komise pokusila identifikovat výrobce dotčeného výrobku v Brazílii a Koreji. Na základě obdržených informací požádala Komise deset známých výrobců obdobného výrobku, aby jí poskytli informace. Dva výrobci ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Norsku odpověděli na dotazník pro výrobce ve srovnatelné zemi. Kromě toho zohlednila Komise informace získané od tří indických výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(74)

Kromě Indie, Spojených států amerických, Norska, Turecka a Íránu, které byly uvedeny v oznámení o zahájení šetření, se Komise pokusila identifikovat výrobce dotčeného výrobku v Brazílii a Koreji. Na základě obdržených informací požádala Komise deset známých výrobců obdobného výrobku, aby jí poskytli informace. Dva výrobci ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Norsku odpověděli na dotazník pro výrobce ve srovnatelné zemi. Kromě toho zohlednila Komise informace získané od tří indických výrobců zařazených do vzorku.

| (75) | Situace Indie byla nejprve posouzena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, které stanoví, že „kde je to vhodné, použije se třetí země s tržním hospodářstvím, která je předmětem stejného šetření“. V oznámení o zahájení šetření tedy informovala Komise zúčastněné strany, že jako vhodnou srovnatelnou zemi prozatímně určila Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. |
| --- | --- |

(75)

Situace Indie byla nejprve posouzena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, které stanoví, že „kde je to vhodné, použije se třetí země s tržním hospodářstvím, která je předmětem stejného šetření“. V oznámení o zahájení šetření tedy informovala Komise zúčastněné strany, že jako vhodnou srovnatelnou zemi prozatímně určila Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.

| (76) | CCCME a sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení, tvrdily, že oddíl 15 protokolu o přistoupení ČLR k WTO pozbyl po 11. prosinci 2016 platnosti. Volba srovnatelné země tedy již není odůvodněná a Komise by měla pro účely stanovení existence dumpingu použít domácí ceny a náklady čínských výrobců. V tomto ohledu Komise konstatovala, že pouze jeden z pěti vyvážejících výrobců zařazených do vzorku skutečně poskytl informace o domácích cenách a nákladech. V každém případě Komise připomněla, že v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů ze srovnatelné země. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(76)

CCCME a sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení, tvrdily, že oddíl 15 protokolu o přistoupení ČLR k WTO pozbyl po 11. prosinci 2016 platnosti. Volba srovnatelné země tedy již není odůvodněná a Komise by měla pro účely stanovení existence dumpingu použít domácí ceny a náklady čínských výrobců. V tomto ohledu Komise konstatovala, že pouze jeden z pěti vyvážejících výrobců zařazených do vzorku skutečně poskytl informace o domácích cenách a nákladech. V každém případě Komise připomněla, že v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů ze srovnatelné země. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (77) | Žadatel zopakoval svou námitku proti výběru Indie jako srovnatelné země. Žadatel tvrdil, že volba Indie není vhodná, a sice vzhledem k důkazům prima facie o dumpingu, údajnému rozdílu ve výrobních postupech mezi výrobci v Indii a v ČLR, údajným režimům vývozních subvencí a narušení trhu, která mají vliv na ceny železné rudy. |
| --- | --- |

(77)

Žadatel zopakoval svou námitku proti výběru Indie jako srovnatelné země. Žadatel tvrdil, že volba Indie není vhodná, a sice vzhledem k důkazům prima facie o dumpingu, údajnému rozdílu ve výrobních postupech mezi výrobci v Indii a v ČLR, údajným režimům vývozních subvencí a narušení trhu, která mají vliv na ceny železné rudy.

prima facie

| (78) | Komise přezkoumala tvrzení, že Indie není vhodnou volbou z důvodu důkazů prima facie o dumpingu. Komise uvedla, že důkazy prima facie o dumpingu neobsahují žádnou informaci o běžné hodnotě, ale o možném rozdílu mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou v Indii. Kromě toho se šetřením nepotvrdilo tvrzení o dumpingu dotčeného výrobku v Indii. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(78)

Komise přezkoumala tvrzení, že Indie není vhodnou volbou z důvodu důkazů prima facie o dumpingu. Komise uvedla, že důkazy prima facie o dumpingu neobsahují žádnou informaci o běžné hodnotě, ale o možném rozdílu mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou v Indii. Kromě toho se šetřením nepotvrdilo tvrzení o dumpingu dotčeného výrobku v Indii. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

prima facie

prima facie

| (79) | Komise přezkoumala tvrzení, že Indie není vhodnou zemí, protože výrobci v ČLR údajně automatizovali své výrobní linky a používají technologie, které se více podobají technologiím, které používají výrobci usazení v USA a v Norsku. Ověřování na místě, která Komise provedla, prokázala, že výrobci v Indii a v ČLR začali automatizovat své výrobní linky, avšak celková výroba zůstala v obou zemích převážně manuální. Komise proto nenašla žádné důkazy o údajném rozdílu ve výrobních postupech. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(79)

Komise přezkoumala tvrzení, že Indie není vhodnou zemí, protože výrobci v ČLR údajně automatizovali své výrobní linky a používají technologie, které se více podobají technologiím, které používají výrobci usazení v USA a v Norsku. Ověřování na místě, která Komise provedla, prokázala, že výrobci v Indii a v ČLR začali automatizovat své výrobní linky, avšak celková výroba zůstala v obou zemích převážně manuální. Komise proto nenašla žádné důkazy o údajném rozdílu ve výrobních postupech. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (80) | Komise přezkoumala tvrzení, že volba Indie nebyla vhodná z důvodu údajných vývozních subvencí. Komise konstatovala, že vývozní subvence přímo souvisejí s vývozními cenami, a nikoli s běžnou hodnotou a žadatel neposkytl žádné důkazy o tom, že by ovlivňovaly výši běžné hodnoty. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(80)

Komise přezkoumala tvrzení, že volba Indie nebyla vhodná z důvodu údajných vývozních subvencí. Komise konstatovala, že vývozní subvence přímo souvisejí s vývozními cenami, a nikoli s běžnou hodnotou a žadatel neposkytl žádné důkazy o tom, že by ovlivňovaly výši běžné hodnoty. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (81) | Komise přezkoumala tvrzení, že volba Indie nebyla vhodná z důvodu existence narušení trhu, která mají vliv na cenu železné rudy. Komise při svém šetření zjistila, že indičtí výrobci zařazení do vzorku používají surové železo, a nikoli železnou rudu. Kromě toho nebylo v rámci tohoto šetření možné doložit potenciální účinek narušení trhu na železnou rudu u navazujících výrobků, jako je surové železo a dotčený výrobek. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(81)

Komise přezkoumala tvrzení, že volba Indie nebyla vhodná z důvodu existence narušení trhu, která mají vliv na cenu železné rudy. Komise při svém šetření zjistila, že indičtí výrobci zařazení do vzorku používají surové železo, a nikoli železnou rudu. Kromě toho nebylo v rámci tohoto šetření možné doložit potenciální účinek narušení trhu na železnou rudu u navazujících výrobků, jako je surové železo a dotčený výrobek. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (82) | Komise připomněla, že Indie byla použita jako srovnatelná země i v souvislosti s antidumpingovým řízením, jež vedlo k uložení antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v roce 2005. Indie a ČLR mají srovnatelnou úroveň hospodářského rozvoje. Jak uznali CCCME, sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení, a žadatel, Indie má reprezentativní domácí prodej. Úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu je vysoká. |
| --- | --- |

(82)

Komise připomněla, že Indie byla použita jako srovnatelná země i v souvislosti s antidumpingovým řízením, jež vedlo k uložení antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v roce 2005. Indie a ČLR mají srovnatelnou úroveň hospodářského rozvoje. Jak uznali CCCME, sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení, a žadatel, Indie má reprezentativní domácí prodej. Úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu je vysoká.

| (83) | Komise proto v této fázi dospěla k závěru, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(83)

Komise proto v této fázi dospěla k závěru, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

3.1.1.2.2.   Běžná hodnota (srovnatelná země)

| (84) | Informace poskytnuté spolupracujícími výrobci ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro určení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(84)

Informace poskytnuté spolupracujícími výrobci ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro určení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

| (85) | Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu ve srovnatelné zemi představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie u každého vyvážejícího výrobce. Podle tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu srovnatelné země reprezentativní. |
| --- | --- |

(85)

Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu ve srovnatelné zemi představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie u každého vyvážejícího výrobce. Podle tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu srovnatelné země reprezentativní.

| (86) | Komise určila typy výrobku vyráběné a prodávané na domácím trhu indickými výrobci zařazenými do vzorku, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie pro vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(86)

Komise určila typy výrobku vyráběné a prodávané na domácím trhu indickými výrobci zařazenými do vzorku, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie pro vyvážející výrobce.

| (87) | Některé typy výrobku vyvážené z ČLR do Unie nebylo možné přiřadit k typům výrobku vyráběným ve srovnatelné zemi. V těchto případech Komise určila běžnou hodnotu na základě výpočtu váženého průměru běžné hodnoty pro všechny typy výrobku, které používají stejné suroviny (tvárná nebo šedá litina). |
| --- | --- |

(87)

Některé typy výrobku vyvážené z ČLR do Unie nebylo možné přiřadit k typům výrobku vyráběným ve srovnatelné zemi. V těchto případech Komise určila běžnou hodnotu na základě výpočtu váženého průměru běžné hodnoty pro všechny typy výrobku, které používají stejné suroviny (tvárná nebo šedá litina).

| (88) | Běžná hodnota byla jinak určena na základě váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku vypočtené pro každého z indických výrobců zařazených do vzorku, jak je uvedeno v 99. až 102. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(88)

Běžná hodnota byla jinak určena na základě váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku vypočtené pro každého z indických výrobců zařazených do vzorku, jak je uvedeno v 99. až 102. bodě odůvodnění.

3.1.2.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (89) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům. Vývozní cena byla cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(89)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům. Vývozní cena byla cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

3.1.3.   Srovnání

Srovnání

| (90) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(90)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.

| (91) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o náklady na dopravu (mezi 1 % a 5 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), pojištění (mezi 0 a 0,2 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), manipulaci, nakládku a vedlejší náklady (mezi 0,2 % a 2,5 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), balení (mezi 0 a 3 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), poskytnutí úvěru (mezi 0 a 1 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost) a bankovní poplatky (mezi 0,1 % a 0,2 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost). |
| --- | --- |

(91)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o náklady na dopravu (mezi 1 % a 5 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), pojištění (mezi 0 a 0,2 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), manipulaci, nakládku a vedlejší náklady (mezi 0,2 % a 2,5 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), balení (mezi 0 a 3 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), poskytnutí úvěru (mezi 0 a 1 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost) a bankovní poplatky (mezi 0,1 % a 0,2 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost).

3.1.4.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (92) | U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala vážený průměr běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi (viz 86. až 88. bod odůvodnění) s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(92)

U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala vážený průměr běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi (viz 86. až 88. bod odůvodnění) s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (93) | Na tomto základě činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:

  Tabulka 1


  Dumpingové rozpětí společností zařazených do vzorku







  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd. | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd. | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd. | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd. | 33,1 |

(93)

Na tomto základě činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:

Tabulka 1

Tabulka 1

Dumpingové rozpětí společností zařazených do vzorku

Dumpingové rozpětí společností zařazených do vzorku

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd.

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd.

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd.

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd.

33,1

| (94) | Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočetla Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(94)

Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočetla Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení.

| (95) | Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 33,1 %. |
| --- | --- |

(95)

Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 33,1 %.

| (96) | U všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR stanovila Komise dumpingová rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu – jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu – z dotčené země do Unie. |
| --- | --- |

(96)

U všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR stanovila Komise dumpingová rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu – jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu – z dotčené země do Unie.

| (97) | Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval asi 60 % celkového vývozu do Unie v období šetření a ukázalo se, že výrobní odvětví dotčeného výrobku je velmi roztříštěné, jelikož během výběru vzorku se přihlásilo celkem sedmdesát osm vyvážejících výrobců. Na tomto základě se Komise rozhodla, že stanoví dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí společností zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(97)

Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval asi 60 % celkového vývozu do Unie v období šetření a ukázalo se, že výrobní odvětví dotčeného výrobku je velmi roztříštěné, jelikož během výběru vzorku se přihlásilo celkem sedmdesát osm vyvážejících výrobců. Na tomto základě se Komise rozhodla, že stanoví dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí společností zařazených do vzorku.

| (98) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou tato:

  Tabulka 2


  Dumpingové rozpětí všech společností







  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd. | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd. | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd. | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd. | 33,1 |
| Ostatní spolupracující společnosti | 33,1 |
| Všechny ostatní společnosti | 42,8 |

(98)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou tato:

Tabulka 2

Tabulka 2

Dumpingové rozpětí všech společností

Dumpingové rozpětí všech společností

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd.

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd.

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd.

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd.

33,1

Ostatní spolupracující společnosti

33,1

Všechny ostatní společnosti

42,8

3.2.   Indie

Indie

3.2.1.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (99) | Komise ověřila tři indické společnosti/skupiny vyvážejících výrobců. Jednu skupinu tvoří výrobce a společnost ve spojení, druhou tvoří dva vyvážející výrobci. |
| --- | --- |

(99)

Komise ověřila tři indické společnosti/skupiny vyvážejících výrobců. Jednu skupinu tvoří výrobce a společnost ve spojení, druhou tvoří dva vyvážející výrobci.

| (100) | Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje každé ze tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období šetření. |
| --- | --- |

(100)

Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje každé ze tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období šetření.

| (101) | S výjimkou jednoho typu výrobku prodávaného pouze jedním vyvážejícím výrobcem, pro nějž Komise použila cenu v běžném obchodním styku, se všechny ostatní typy výrobku od tří skupin vyvážejících výrobců neprodávaly na domácím trhu v reprezentativním množství. Komise proto vypočetla běžnou hodnotu pro všechny typy výrobku kromě jednoho v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(101)

S výjimkou jednoho typu výrobku prodávaného pouze jedním vyvážejícím výrobcem, pro nějž Komise použila cenu v běžném obchodním styku, se všechny ostatní typy výrobku od tří skupin vyvážejících výrobců neprodávaly na domácím trhu v reprezentativním množství. Komise proto vypočetla běžnou hodnotu pro všechny typy výrobku kromě jednoho v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

| (102) | Běžná hodnota byla vypočtena tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku během období šetření, byly připočteny tyto položky:






  a) | vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady vynaložené během období šetření skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku; a |
| --- | --- | --- |

(102)

Běžná hodnota byla vypočtena tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku během období šetření, byly připočteny tyto položky:

a)

vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady vynaložené během období šetření skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku; a

| b) | vážený průměrný zisk dosažený během období šetření skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

b)

vážený průměrný zisk dosažený během období šetření skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.

3.2.2.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (103) | Skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku vyvážely do Unie přímo nezávislým odběratelům. Proto byla vývozní cena cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za výrobek prodaný na vývoz do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(103)

Skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku vyvážely do Unie přímo nezávislým odběratelům. Proto byla vývozní cena cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za výrobek prodaný na vývoz do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

3.2.3.   Srovnání

Srovnání

| (104) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(104)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.

| (105) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o náklady na dopravu (mezi 0 % a 4,4 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), pojištění (mezi 0 % a 0,04 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), manipulaci, nakládku a vedlejší náklady (mezi 0,1 % a 1,8 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), poplatky za manipulaci, dopravu a dovoz v Unii (mezi 0 % a 0,4 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), náklady na úvěry (mezi 0,3 % a 1,5 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), balení (mezi 1,3 % a 2,4 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), bankovní poplatky (mezi 0 % a 0,2 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), jiné poplatky (mezi 0 % a 0,4 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost) a provize (mezi 0 % a 6,5 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost). |
| --- | --- |

(105)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o náklady na dopravu (mezi 0 % a 4,4 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), pojištění (mezi 0 % a 0,04 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), manipulaci, nakládku a vedlejší náklady (mezi 0,1 % a 1,8 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), poplatky za manipulaci, dopravu a dovoz v Unii (mezi 0 % a 0,4 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), náklady na úvěry (mezi 0,3 % a 1,5 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), balení (mezi 1,3 % a 2,4 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), bankovní poplatky (mezi 0 % a 0,2 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost), jiné poplatky (mezi 0 % a 0,4 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost) a provize (mezi 0 % a 6,5 % v závislosti na údajích poskytnutých a ověřených pro danou společnost).

3.2.4.   Dumping

Dumping

| (106) | U skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku srovnávala Komise vážený průměr běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(106)

U skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku srovnávala Komise vážený průměr běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (107) | Na tomto základě Komise prozatímně nezjistila u skupin vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku žádný dumping. V důsledku toho Komise nestanovila žádné prozatímní dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení a žádné prozatímní dumpingové rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, protože vývoz indických spolupracujících vyvážejících výrobců představuje velmi vysoký objem (přibližně 85 %) celkového objemu indického vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(107)

Na tomto základě Komise prozatímně nezjistila u skupin vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku žádný dumping. V důsledku toho Komise nestanovila žádné prozatímní dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení a žádné prozatímní dumpingové rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, protože vývoz indických spolupracujících vyvážejících výrobců představuje velmi vysoký objem (přibližně 85 %) celkového objemu indického vývozu do Unie.

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (108) | Na začátku posuzovaného období vyrábělo obdobný výrobek v Unii 24 výrobců. Čtyři z nich během posuzovaného období zastavili výrobu, tzn. v Unii během období šetření zůstalo 20 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(108)

Na začátku posuzovaného období vyrábělo obdobný výrobek v Unii 24 výrobců. Čtyři z nich během posuzovaného období zastavili výrobu, tzn. v Unii během období šetření zůstalo 20 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (109) | Sdružení dovozců tvrdilo, že do seznamu výrobců v Unii nebylo zahrnuto šest výrobců v Unii. Žadatelé uvedli, že dva z těchto výrobců nevyráběli dotčený výrobek, jeden z výrobců ukončil činnost před posuzovaným obdobím, výroba jednoho výrobce již na seznamu uvedena byla a o jednom výrobci neměli žadatelé úplné informace. Žadatelé proto zařadili na seznam výrobců v Unii jednoho dalšího výrobce v Unii, což se odrazilo na celkovém počtu výrobců uvedeném v předchozím bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(109)

Sdružení dovozců tvrdilo, že do seznamu výrobců v Unii nebylo zahrnuto šest výrobců v Unii. Žadatelé uvedli, že dva z těchto výrobců nevyráběli dotčený výrobek, jeden z výrobců ukončil činnost před posuzovaným obdobím, výroba jednoho výrobce již na seznamu uvedena byla a o jednom výrobci neměli žadatelé úplné informace. Žadatelé proto zařadili na seznam výrobců v Unii jednoho dalšího výrobce v Unii, což se odrazilo na celkovém počtu výrobců uvedeném v předchozím bodě odůvodnění.

| (110) | Na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako je podnět, ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřená tvrzení žadatelů, stanovila Komise celkovou výrobu v Unii během období šetření na přibližně 360 tisíc tun. |
| --- | --- |

(110)

Na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako je podnět, ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřená tvrzení žadatelů, stanovila Komise celkovou výrobu v Unii během období šetření na přibližně 360 tisíc tun.

| (111) | Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují 48 % celkové výroby v Unii a 43 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(111)

Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují 48 % celkové výroby v Unii a 43 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (112) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě údajů Eurostatu o dovozu, ověřených tvrzení žadatelů a ověřených údajů o prodeji od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(112)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě údajů Eurostatu o dovozu, ověřených tvrzení žadatelů a ověřených údajů o prodeji od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (113) | Spotřeba výrobků z litiny v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Spotřeba v Unii (v tunách) | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unie celkem Spotřeba (v tunách) | 584 903 | 584 235 | 557 067 | 539 933 |
| Index | 100 | 100 | 95 | 92 |
| Zdroj: Eurostat, ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník. |

(113)

Spotřeba výrobků z litiny v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Spotřeba v Unii (v tunách)

Spotřeba v Unii (v tunách)

2013

2014

2015

Období šetření

Unie celkem Spotřeba (v tunách)

584 903

584 235

557 067

539 933

Index

Index

100

100

100

100

95

95

92

92

Zdroj: Eurostat, ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (114) | Spotřeba v Unii se během posuzovaného období průběžně snížila o 8 %. Trh s výrobky z litiny závisí na poptávce, která je ovlivněna především odvětvím odpadních vod a vodárenství, jež jsou závislá na celkovém hospodářském vývoji v Unii. |
| --- | --- |

(114)

Spotřeba v Unii se během posuzovaného období průběžně snížila o 8 %. Trh s výrobky z litiny závisí na poptávce, která je ovlivněna především odvětvím odpadních vod a vodárenství, jež jsou závislá na celkovém hospodářském vývoji v Unii.

4.3.   Dovoz z ČLR

Dovoz z ČLR

4.3.1.   Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí

Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí

| (115) | Komise zjišťovala, zda by dovoz výrobků z litiny pocházejících z dotčených zemí neměl být posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(115)

Komise zjišťovala, zda by dovoz výrobků z litiny pocházejících z dotčených zemí neměl být posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (116) | Vzhledem k tomu, že prozatímně nebyla zjištěna existence dumpingu v Indii, měla Komise za to, že vliv uvedeného dovozu nelze posuzovat společně s dumpingovým dovozem z ČLR. |
| --- | --- |

(116)

Vzhledem k tomu, že prozatímně nebyla zjištěna existence dumpingu v Indii, měla Komise za to, že vliv uvedeného dovozu nelze posuzovat společně s dumpingovým dovozem z ČLR.

4.3.2.   Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu

| (117) | Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl následně stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii uvedenou výše v tabulce 3 ve 113. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(117)

Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl následně stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii uvedenou výše v tabulce 3 ve 113. bodě odůvodnění.

| (118) | Dovoz výrobků z litiny z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 4


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR (v tunách) | 126 790 | 157 728 | 152 494 | 147 186 |
| Index | 100 | 124 | 120 | 116 |
| Podíl na trhu (%) | 21,7 | 27,0 | 27,4 | 27,3 |
| Index | 100 | 125 | 126 | 126 |
| Zdroj: Eurostat, ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník. |

(118)

Dovoz výrobků z litiny z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2013

2014

2015

Období šetření

Objem dovozu z ČLR (v tunách)

126 790

157 728

152 494

147 186

Index

Index

100

100

124

124

120

120

116

116

Podíl na trhu (%)

21,7

27,0

27,4

27,3

Index

Index

100

100

125

125

126

126

126

126

Zdroj: Eurostat, ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (119) | Objem dovozu z ČLR do Unie během posuzovaného období vzrostl o 16 %. Po 24 % zvýšení v letech 2013 až 2014 se dovoz z ČLR v roce 2015 postupně snížil o 4 procentní body a v období šetření o další 4 procentní body. |
| --- | --- |

(119)

Objem dovozu z ČLR do Unie během posuzovaného období vzrostl o 16 %. Po 24 % zvýšení v letech 2013 až 2014 se dovoz z ČLR v roce 2015 postupně snížil o 4 procentní body a v období šetření o další 4 procentní body.

| (120) | Souběžně se podíl na trhu Unie, který připadá na dovoz z ČLR, zvýšil z 21,7 % v roce 2013 na 27,3 % v období šetření. |
| --- | --- |

(120)

Souběžně se podíl na trhu Unie, který připadá na dovoz z ČLR, zvýšil z 21,7 % v roce 2013 na 27,3 % v období šetření.

| (121) | CCCME vyjádřila obavy ohledně spolehlivosti údajů o dovozu. Tvrdila, že se žadatelé opírají o údaje Eurostatu, které plně neodpovídají definici dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(121)

CCCME vyjádřila obavy ohledně spolehlivosti údajů o dovozu. Tvrdila, že se žadatelé opírají o údaje Eurostatu, které plně neodpovídají definici dotčeného výrobku.

| (122) | Komise konstatuje, že žadatelé ve svém podnětu vysvětlili svou metodu, jak s použitím údajů Eurostatu dospěli k takovým údajům o dovozu, které se týkají pouze dotčeného výrobku. Jelikož nejsou k dispozici spolehlivější metody a údaje, vycházela Komise při stanovení objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR z této metody používající údaje Eurostatu s vyloučením mříží odvodňovacích žlábků. Kromě toho CCCME neposkytla žádné jiné údaje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(122)

Komise konstatuje, že žadatelé ve svém podnětu vysvětlili svou metodu, jak s použitím údajů Eurostatu dospěli k takovým údajům o dovozu, které se týkají pouze dotčeného výrobku. Jelikož nejsou k dispozici spolehlivější metody a údaje, vycházela Komise při stanovení objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR z této metody používající údaje Eurostatu s vyloučením mříží odvodňovacích žlábků. Kromě toho CCCME neposkytla žádné jiné údaje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

4.3.3.   Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

| (123) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(123)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu.

| (124) | Průměrná cena dovozu z ČLR do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 5


  Ceny dovozu (v EUR za tunu) | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ceny dovozu z ČLR | 1 088 | 1 123 | 1 247 | 1 136 |
| Index | 100 | 103 | 115 | 104 |
| Zdroj: Eurostat. |

(124)

Průměrná cena dovozu z ČLR do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Ceny dovozu (v EUR za tunu)

Ceny dovozu (v EUR za tunu)

2013

2014

2015

Období šetření

Ceny dovozu z ČLR

1 088

1 123

1 247

1 136

Index

Index

100

100

103

103

115

115

104

104

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (125) | Průměrné ceny dovozu z ČLR se za posuzované období zvýšily o 4 %. Po 15 % zvýšení mezi roky 2013 a 2015 došlo mezi rokem 2015 a obdobím šetření k prudkému poklesu o 11 procentních bodů. |
| --- | --- |

(125)

Průměrné ceny dovozu z ČLR se za posuzované období zvýšily o 4 %. Po 15 % zvýšení mezi roky 2013 a 2015 došlo mezi rokem 2015 a obdobím šetření k prudkému poklesu o 11 procentních bodů.

| (126) | Vzhledem k tomu, že tyto údaje jsou založeny na statistikách dovozu a že podrobný sortiment typů výrobku není znám, není vývoj cen zcela spolehlivý. |
| --- | --- |

(126)

Vzhledem k tomu, že tyto údaje jsou založeny na statistikách dovozu a že podrobný sortiment typů výrobku není znám, není vývoj cen zcela spolehlivý.

| (127) | Cenové podbízení během období šetření zjistila Komise srovnáním:






  (1) | váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku tří výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie, upravených na úroveň ceny ze závodu; a |
| --- | --- | --- |

(127)

Cenové podbízení během období šetření zjistila Komise srovnáním:

(1)

váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku tří výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie, upravených na úroveň ceny ze závodu; a

| (2) | odpovídajícího váženého průměru cen jednotlivých typů výrobků dovážených od pěti vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení ve výši 1,7 % u výrobků z šedé litiny a 2,7 % u výrobků z tvárné litiny. |
| --- | --- |

(2)

odpovídajícího váženého průměru cen jednotlivých typů výrobků dovážených od pěti vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení ve výši 1,7 % u výrobků z šedé litiny a 2,7 % u výrobků z tvárné litiny.

| (128) | Komise provedla cenové srovnání u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu tří výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Z tohoto srovnání vyplynulo, že rozpětí cenového podbízení se pohybovala od 35,4 % do 42,7 %. |
| --- | --- |

(128)

Komise provedla cenové srovnání u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu tří výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Z tohoto srovnání vyplynulo, že rozpětí cenového podbízení se pohybovala od 35,4 % do 42,7 %.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (129) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinku dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(129)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinku dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (130) | Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(130)

Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (131) | Pro účely zjištění újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. |
| --- | --- |

(131)

Pro účely zjištění újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy.

| (132) | Komise posoudila makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, růst, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) na základě informací poskytnutých žadateli a výrobci v Unii. Údaje se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(132)

Komise posoudila makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, růst, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) na základě informací poskytnutých žadateli a výrobci v Unii. Údaje se vztahovaly na všechny výrobce v Unii.

| (133) | Sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení, tvrdilo, že podle makroekonomických ukazatelů je situace výrobního odvětví Unie jako celku příznivá a stabilní. Údaje odrážejí celkový pokles evropské poptávky po výrobku, který je předmětem šetření, jenž by neměl být přičítán dovozu z ČLR a Indie. |
| --- | --- |

(133)

Sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení, tvrdilo, že podle makroekonomických ukazatelů je situace výrobního odvětví Unie jako celku příznivá a stabilní. Údaje odrážejí celkový pokles evropské poptávky po výrobku, který je předmětem šetření, jenž by neměl být přičítán dovozu z ČLR a Indie.

| (134) | Komise ověřila makroekonomické ukazatele, které poskytli žadatelé. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku byly založeny na skutečných údajích týkajících se žadatelů a spolupracujících výrobců a na ověřených odhadech poskytnutých žadateli, pokud jde o zbývající část výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(134)

Komise ověřila makroekonomické ukazatele, které poskytli žadatelé. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku byly založeny na skutečných údajích týkajících se žadatelů a spolupracujících výrobců a na ověřených odhadech poskytnutých žadateli, pokud jde o zbývající část výrobního odvětví Unie.

| (135) | Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že soubor makroekonomických údajů je pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(135)

Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že soubor makroekonomických údajů je pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie reprezentativní.

| (136) | Komise posoudila mikroekonomické ukazatele (průměrné jednotkové prodejní ceny, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic) na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly řádně ověřeny. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(136)

Komise posoudila mikroekonomické ukazatele (průměrné jednotkové prodejní ceny, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic) na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly řádně ověřeny. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (137) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 378 424 | 390 209 | 362 881 | 361 561 |
| Index | 100 | 103 | 96 | 96 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 697 794 | 688 543 | 665 308 | 669 176 |
| Index | 100 | 99 | 95 | 96 |
| Využití kapacity (%) | 54,2 | 56,7 | 54,5 | 54,0 |
| Index | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Zdroj: ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník. |

(137)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2013

2014

2015

Období šetření

Objem výroby (v tunách)

378 424

390 209

362 881

361 561

Index

Index

100

100

103

103

96

96

96

96

Výrobní kapacita (v tunách)

697 794

688 543

665 308

669 176

Index

Index

100

100

99

99

95

95

96

96

Využití kapacity (%)

54,2

56,7

54,5

54,0

Index

Index

100

100

104

104

100

100

99

99

Zdroj: ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (138) | Objem výroby výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl o 4 %. Po mírném zvýšení v letech 2013 až 2014 se objem výroby v roce 2015 snížil o 7 procentních bodů a v období šetření zůstal stabilní. |
| --- | --- |

(138)

Objem výroby výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl o 4 %. Po mírném zvýšení v letech 2013 až 2014 se objem výroby v roce 2015 snížil o 7 procentních bodů a v období šetření zůstal stabilní.

| (139) | Pokles objemu výroby mezi rokem 2014 a obdobím šetření byl způsoben poklesem spotřeby, jak je znázorněno v tabulce 3 ve 113. bodě odůvodnění, jakož i rostoucím objemem dumpingového dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(139)

Pokles objemu výroby mezi rokem 2014 a obdobím šetření byl způsoben poklesem spotřeby, jak je znázorněno v tabulce 3 ve 113. bodě odůvodnění, jakož i rostoucím objemem dumpingového dovozu z ČLR.

| (140) | Oznámené číselné údaje týkající se výrobní kapacity výrobního odvětví Unie se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy, jež jsou výrobním odvětvím považovány za standardní a týkají se doby potřebné pro nastavení, údržby, překážek a dalších obvyklých přerušení práce. |
| --- | --- |

(140)

Oznámené číselné údaje týkající se výrobní kapacity výrobního odvětví Unie se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy, jež jsou výrobním odvětvím považovány za standardní a týkají se doby potřebné pro nastavení, údržby, překážek a dalších obvyklých přerušení práce.

| (141) | Na tomto základě lze vyvodit, že výrobní kapacita od roku 2013 do roku 2015 poklesla o 5 procentních bodů a poté došlo k malému nárůstu o 1 procentní bod. |
| --- | --- |

(141)

Na tomto základě lze vyvodit, že výrobní kapacita od roku 2013 do roku 2015 poklesla o 5 procentních bodů a poté došlo k malému nárůstu o 1 procentní bod.

| (142) | Objem výroby a výrobní kapacita sledovaly zhruba stejný sestupný trend, ale využití kapacity zůstalo během posuzovaného období stabilní. Celkově zůstalo využití kapacity během posuzovaného období na velmi nízké úrovni. |
| --- | --- |

(142)

Objem výroby a výrobní kapacita sledovaly zhruba stejný sestupný trend, ale využití kapacity zůstalo během posuzovaného období stabilní. Celkově zůstalo využití kapacity během posuzovaného období na velmi nízké úrovni.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (143) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 355 353 | 343 683 | 320 748 | 317 276 |
| Index | 100 | 97 | 90 | 89 |
| Podíl na trhu (%) | 60,8 | 58,8 | 57,6 | 58,8 |
| Index | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Zdroj: ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník |

(143)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2013

2014

2015

Období šetření

Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

355 353

343 683

320 748

317 276

Index

Index

100

100

97

97

90

90

89

89

Podíl na trhu (%)

60,8

58,8

57,6

58,8

Index

Index

100

100

97

97

95

95

97

97

Zdroj: ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník

Zdroj:

| (144) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl o 11 %. |
| --- | --- |

(144)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl o 11 %.

| (145) | Podobně jako v případě vývoje objemu výroby byl i pokles objemu prodeje mezi rokem 2014 a obdobím šetření způsoben klesající spotřebou na trhu Unie, jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, jakož i rostoucím objemem dumpingového dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(145)

Podobně jako v případě vývoje objemu výroby byl i pokles objemu prodeje mezi rokem 2014 a obdobím šetření způsoben klesající spotřebou na trhu Unie, jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, jakož i rostoucím objemem dumpingového dovozu z ČLR.

| (146) | Kvůli zvyšujícímu se objemu dovozu z ČLR na trhu s klesající spotřebou se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 3 %. |
| --- | --- |

(146)

Kvůli zvyšujícímu se objemu dovozu z ČLR na trhu s klesající spotřebou se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 3 %.

4.4.2.3.   Růst

Růst

| (147) | Spotřeba v Unii klesala postupně od roku 2013 do období šetření, a sice o 8 %, tj. o téměř 46 000 tun. Tento pokles má negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, objem prodeje a výroby i zaměstnanost. |
| --- | --- |

(147)

Spotřeba v Unii klesala postupně od roku 2013 do období šetření, a sice o 8 %, tj. o téměř 46 000 tun. Tento pokles má negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, objem prodeje a výroby i zaměstnanost.

4.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (148) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 3 123 | 3 288 | 2 929 | 2 910 |
| Index | 100 | 105 | 94 | 93 |
| Produktivita (v tunách na FTE) | 121,2 | 118,7 | 123,9 | 124,2 |
| Index | 100 | 98 | 102 | 103 |
| Zdroj: ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník. |

(148)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2013

2014

2015

Období šetření

Počet zaměstnanců

3 123

3 288

2 929

2 910

Index

Index

100

100

105

105

94

94

93

93

Produktivita (v tunách na FTE)

121,2

118,7

123,9

124,2

Index

Index

100

100

98

98

102

102

103

103

Zdroj: ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (149) | Ve výrobním odvětví Unie poklesla zaměstnanost během posuzovaného období o 7 %. Tento pokles byl reakcí na 4 % snížení objemu výroby v důsledku poklesu poptávky a zvýšení objemu dumpingového dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(149)

Ve výrobním odvětví Unie poklesla zaměstnanost během posuzovaného období o 7 %. Tento pokles byl reakcí na 4 % snížení objemu výroby v důsledku poklesu poptávky a zvýšení objemu dumpingového dovozu z ČLR.

4.4.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (150) | Zjištěné dumpingové rozpětí u dovozu z ČLR je podstatně vyšší než de minimis. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní. |
| --- | --- |

(150)

Zjištěné dumpingové rozpětí u dovozu z ČLR je podstatně vyšší než de minimis. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.

de minimis

| (151) | V roce 2005 uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz některých odlitků pocházejících z ČLR (4). Tato opatření byla v září 2011 zrušena (5). Údaje shromážděné během tohoto šetření naznačují, že dumping se v Unii v průběhu posuzovaného období objevil znovu. |
| --- | --- |

(151)

V roce 2005 uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz některých odlitků pocházejících z ČLR (4). Tato opatření byla v září 2011 zrušena (5). Údaje shromážděné během tohoto šetření naznačují, že dumping se v Unii v průběhu posuzovaného období objevil znovu.

4

5

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (152) | Vážený průměr jednotkových prodejních cen tří výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 9


  Prodejní ceny v Unii | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná prodejní cena (v EUR za tunu) | 1 595 | 1 567 | 1 536 | 1 511 |
| Index | 100 | 98 | 96 | 95 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) | 1 511 | 1 500 | 1 480 | 1 464 |
| Index | 100 | 99 | 98 | 97 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(152)

Vážený průměr jednotkových prodejních cen tří výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2013

2014

2015

Období šetření

Průměrná prodejní cena (v EUR za tunu)

1 595

1 567

1 536

1 511

Index

Index

100

100

98

98

96

96

95

95

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

1 511

1 500

1 480

1 464

Index

Index

100

100

99

99

98

98

97

97

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (153) | Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období průběžně snížily o 5 %, zatímco průměrné jednotkové výrobní náklady poklesly o 3 %. |
| --- | --- |

(153)

Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období průběžně snížily o 5 %, zatímco průměrné jednotkové výrobní náklady poklesly o 3 %.

| (154) | S cílem omezit ztrátu podílu na trhu a soutěžit s levným dumpingovým dovozem z ČLR byli výrobci v Unii nuceni snížit své prodejní ceny. Snížení ceny převyšuje snížení jejich výrobních nákladů, k němuž došlo především v důsledku poklesu cen surovin v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(154)

S cílem omezit ztrátu podílu na trhu a soutěžit s levným dumpingovým dovozem z ČLR byli výrobci v Unii nuceni snížit své prodejní ceny. Snížení ceny převyšuje snížení jejich výrobních nákladů, k němuž došlo především v důsledku poklesu cen surovin v posuzovaném období.

4.4.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (155) | Průměrné náklady práce u tří výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce (v EUR) | 56 018 | 55 789 | 57 977 | 57 501 |
| Index | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Zdroj: ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník. |

(155)

Průměrné náklady práce u tří výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2013

2014

2015

Období šetření

Průměrné náklady práce (v EUR)

56 018

55 789

57 977

57 501

Index

Index

100

100

100

100

103

103

103

103

Zdroj: ověřená tvrzení žadatelů a odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (156) | Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 3 %. |
| --- | --- |

(156)

Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 3 %.

4.4.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (157) | Stav zásob tří výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 11


  Zásoby | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 29 456 | 36 406 | 33 824 | 32 971 |
| Index | 100 | 124 | 115 | 112 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(157)

Stav zásob tří výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zásoby

Zásoby

2013

2014

2015

Období šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

29 456

36 406

33 824

32 971

Index

Index

100

100

124

124

115

115

112

112

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (158) | Konečný stav zásob tří výrobců v Unii zařazených do vzorku se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 12 %. Nárůst, k němuž došlo v letech 2013 až 2014, byl způsoben zvýšením objemu výroby, zatímco prodej na trhu Unie poklesl. |
| --- | --- |

(158)

Konečný stav zásob tří výrobců v Unii zařazených do vzorku se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 12 %. Nárůst, k němuž došlo v letech 2013 až 2014, byl způsoben zvýšením objemu výroby, zatímco prodej na trhu Unie poklesl.

| (159) | Hlavním důvodem zvýšení stavu zásob bylo, že ačkoli výrobní odvětví Unie omezilo svůj objem výroby, objem prodeje klesal rychleji, jelikož výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu. |
| --- | --- |

(159)

Hlavním důvodem zvýšení stavu zásob bylo, že ačkoli výrobní odvětví Unie omezilo svůj objem výroby, objem prodeje klesal rychleji, jelikož výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (160) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u tří výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 5,3 | 4,3 | 3,7 | 3,1 |
| Index | 100 | 81 | 69 | 59 |
| Peněžní tok (v tisících EUR) | 34 956 | 15 206 | 22 551 | 21 672 |
| Index | 100 | 44 | 65 | 62 |
| Investice (v tisících EUR) | 47 996 | 47 287 | 46 781 | 43 991 |
| Index | 100 | 99 | 97 | 92 |
| Návratnost investic (%) | 35,6 | 30,4 | 28,3 | 31,2 |
| Index | 100 | 86 | 80 | 88 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(160)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u tří výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2013

2014

2015

Období šetření

Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

5,3

4,3

3,7

3,1

Index

Index

100

100

81

81

69

69

59

59

Peněžní tok (v tisících EUR)

34 956

15 206

22 551

21 672

Index

Index

100

100

44

44

65

65

62

62

Investice (v tisících EUR)

47 996

47 287

46 781

43 991

Index

Index

100

100

99

99

97

97

92

92

Návratnost investic (%)

35,6

30,4

28,3

31,2

Index

Index

100

100

86

86

80

80

88

88

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (161) | Komise stanovila ziskovost tří výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(161)

Komise stanovila ziskovost tří výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

| (162) | U výrobního odvětví Unie došlo během posledních deseti let k postupnému snižování zisků. Zatímco v roce 2006 činila ziskovost výrobců v Unii přibližně 10 %, v prvním roce posuzovaného období činila pouze 5,3 % a v průběhu posuzovaného období se nadále zhoršovala. Ziskovost tří společností zařazených do vzorku se v průběhu posuzovaného období snížila o 41 %. |
| --- | --- |

(162)

U výrobního odvětví Unie došlo během posledních deseti let k postupnému snižování zisků. Zatímco v roce 2006 činila ziskovost výrobců v Unii přibližně 10 %, v prvním roce posuzovaného období činila pouze 5,3 % a v průběhu posuzovaného období se nadále zhoršovala. Ziskovost tří společností zařazených do vzorku se v průběhu posuzovaného období snížila o 41 %.

| (163) | Tento negativní trend byl způsoben snížením objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie za ceny, které se v posuzovaném období snižovaly rychleji než výrobní náklady. |
| --- | --- |

(163)

Tento negativní trend byl způsoben snížením objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie za ceny, které se v posuzovaném období snižovaly rychleji než výrobní náklady.

| (164) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se v posuzovaném období snížil o 38 %. Po 56 % poklesu mezi lety 2013 a 2014, který byl ovlivněn zvýšením výroby ve srovnání s rokem 2013, zatímco prodej se snižoval, se peněžní tok v roce 2015 zlepšil. Nicméně negativní trend pokračoval i v období šetření, přičemž pokles byl poměrně malý. |
| --- | --- |

(164)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se v posuzovaném období snížil o 38 %. Po 56 % poklesu mezi lety 2013 a 2014, který byl ovlivněn zvýšením výroby ve srovnání s rokem 2013, zatímco prodej se snižoval, se peněžní tok v roce 2015 zlepšil. Nicméně negativní trend pokračoval i v období šetření, přičemž pokles byl poměrně malý.

| (165) | Investice jsou čisté účetní hodnoty aktiv. Investice mezi lety 2013 a 2015 postupně klesly o 3 procentní body, a poté v období šetření prudce poklesly o 5 procentních bodů. V posuzovaném období se investice celkově snížily o 8 %. Návratnost investic je zisk vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty investic, která odráží výši odpisů aktiv. Návratnost investic se průběhu posuzovaného období snížila o 12 %. Po trvalém poklesu v letech 2013 až 2015, který byl ovlivněn značným poklesem prodeje, se v období šetření poněkud zlepšila. Tento ukazatel jako takový však nevypovídá o stavu výrobního odvětví Unie. Aktiva výrobního odvětví Unie jsou téměř v plné výši odepsána, a čistá hodnota aktiv je tedy nízká, což má za následek uměle vysokou návratnost investic. |
| --- | --- |

(165)

Investice jsou čisté účetní hodnoty aktiv. Investice mezi lety 2013 a 2015 postupně klesly o 3 procentní body, a poté v období šetření prudce poklesly o 5 procentních bodů. V posuzovaném období se investice celkově snížily o 8 %. Návratnost investic je zisk vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty investic, která odráží výši odpisů aktiv. Návratnost investic se průběhu posuzovaného období snížila o 12 %. Po trvalém poklesu v letech 2013 až 2015, který byl ovlivněn značným poklesem prodeje, se v období šetření poněkud zlepšila. Tento ukazatel jako takový však nevypovídá o stavu výrobního odvětví Unie. Aktiva výrobního odvětví Unie jsou téměř v plné výši odepsána, a čistá hodnota aktiv je tedy nízká, což má za následek uměle vysokou návratnost investic.

| (166) | Špatná finanční situace výrobního odvětví Unie mezi rokem 2013 a obdobím šetření omezovala jeho schopnost získávat kapitál. Odvětví vyrábějící výrobky z litiny je kapitálově náročné a jsou pro ně charakteristické opakující se značné investice, a to každých 15 až 20 let, které jsou nutné pro modernizaci strojů pro výrobu. Výrobní zařízení výrobního odvětví Unie rychle stárnou a výrobní odvětví Unie vyžaduje značné a dlouhodobé investice, aby bylo schopno dále fungovat. Návratnost investic během posuzovaného období není k pokrytí takových značných investic dostatečná. |
| --- | --- |

(166)

Špatná finanční situace výrobního odvětví Unie mezi rokem 2013 a obdobím šetření omezovala jeho schopnost získávat kapitál. Odvětví vyrábějící výrobky z litiny je kapitálově náročné a jsou pro ně charakteristické opakující se značné investice, a to každých 15 až 20 let, které jsou nutné pro modernizaci strojů pro výrobu. Výrobní zařízení výrobního odvětví Unie rychle stárnou a výrobní odvětví Unie vyžaduje značné a dlouhodobé investice, aby bylo schopno dále fungovat. Návratnost investic během posuzovaného období není k pokrytí takových značných investic dostatečná.

4.4.4.   Závěr o újmě

Závěr o újmě

| (167) | Z posouzení výše uvedených činitelů vyplývá, že mezi rokem 2013 a obdobím šetření omezilo výrobní odvětví Unie výrobu (– 4 %) a přišlo o část svého podílu na trhu. Čtyři slévárny v Unii během posuzovaného období zkrachovaly. |
| --- | --- |

(167)

Z posouzení výše uvedených činitelů vyplývá, že mezi rokem 2013 a obdobím šetření omezilo výrobní odvětví Unie výrobu (– 4 %) a přišlo o část svého podílu na trhu. Čtyři slévárny v Unii během posuzovaného období zkrachovaly.

| (168) | Kromě toho se ziskovost výrobců v Unii mezi rokem 2013 a obdobím šetření snížila téměř na polovinu, na velmi nízkou úroveň. |
| --- | --- |

(168)

Kromě toho se ziskovost výrobců v Unii mezi rokem 2013 a obdobím šetření snížila téměř na polovinu, na velmi nízkou úroveň.

| (169) | Navíc se během posuzovaného období vyvíjely negativně i další ukazatele újmy, jako je kapacita (– 4 %), objem prodeje v Unii (– 11 %) a zaměstnanost (– 7 %). |
| --- | --- |

(169)

Navíc se během posuzovaného období vyvíjely negativně i další ukazatele újmy, jako je kapacita (– 4 %), objem prodeje v Unii (– 11 %) a zaměstnanost (– 7 %).

| (170) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(170)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (171) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být ve stejnou dobu poškozeno i jinými známými činiteli. |
| --- | --- |

(171)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být ve stejnou dobu poškozeno i jinými známými činiteli.

| (172) | Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z ČLR, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii, snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, řízení výrobního odvětví Unie a údajná segmentace na trhu Unie. |
| --- | --- |

(172)

Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z ČLR, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii, snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, řízení výrobního odvětví Unie a údajná segmentace na trhu Unie.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (173) | Ceny dumpingového dovozu z ČLR se během období šetření výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie a rozpětí tohoto cenového podbízení bylo v rozmezí od 35,4 % do 42,7 %, což vedlo ke snížení podílů na trhu a zisků výrobního odvětví Unie (z 5,3 % v roce 2013 na 3,1 % v období šetření). Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve skutečnosti přišlo o 11 % objemu prodeje na trhu, který se zmenšil o 8 %, zatímco objem dovozu z ČLR vzrostl o 16 %. |
| --- | --- |

(173)

Ceny dumpingového dovozu z ČLR se během období šetření výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie a rozpětí tohoto cenového podbízení bylo v rozmezí od 35,4 % do 42,7 %, což vedlo ke snížení podílů na trhu a zisků výrobního odvětví Unie (z 5,3 % v roce 2013 na 3,1 % v období šetření). Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve skutečnosti přišlo o 11 % objemu prodeje na trhu, který se zmenšil o 8 %, zatímco objem dovozu z ČLR vzrostl o 16 %.

| (174) | V průběhu posuzovaného období byla celková ztráta podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 2,1 procentního bodu absorbována zvýšením podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu o 5,6 procentního bodu. |
| --- | --- |

(174)

V průběhu posuzovaného období byla celková ztráta podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 2,1 procentního bodu absorbována zvýšením podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu o 5,6 procentního bodu.

5.2.   Účinky jiných činitelů

Účinky jiných činitelů

5.2.1.   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (175) | Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 13


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | Objem (v tunách) | 37 917 | 51 561 | 51 452 | 46 004 |
| Index | 100 | 136 | 136 | 121 |
| Podíl na trhu (%) | 6,5 | 8,8 | 9,2 | 8,5 |
| Průměrná cena | 945 | 1 027 | 1 055 | 976 |
| Index | 100 | 109 | 112 | 103 |
| Jiné třetí země | Objem (v tunách) | 64 843 | 31 263 | 32 373 | 29 468 |
| Index | 100 | 48 | 50 | 45 |
| Podíl na trhu (%) | 11,1 | 5,4 | 5,8 | 5,5 |
| Průměrná cena | 928 | 1 702 | 1 770 | 1 795 |
| Index | 100 | 183 | 190 | 193 |
| Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR | Objem (v tunách) | 102 759 | 82 824 | 83 825 | 75 471 |
| Index | 100 | 81 | 82 | 73 |
| Podíl na trhu (%) | 17,6 | 14,2 | 15,0 | 14,0 |
| Průměrná cena | 922 | 1 269 | 1 317 | 1 282 |
| Index | 100 | 138 | 143 | 139 |
| Zdroj: Eurostat, ověřená tvrzení žadatelů. |

(175)

Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2013

2014

2015

Období šetření

Indie

Objem (v tunách)

37 917

51 561

51 452

46 004

Index

Index

100

100

136

136

136

136

121

121

Podíl na trhu (%)

6,5

8,8

9,2

8,5

Průměrná cena

945

1 027

1 055

976

Index

Index

100

100

109

109

112

112

103

103

Jiné třetí země

Objem (v tunách)

64 843

31 263

32 373

29 468

Index

Index

100

100

48

48

50

50

45

45

Podíl na trhu (%)

11,1

5,4

5,8

5,5

Průměrná cena

928

1 702

1 770

1 795

Index

Index

100

100

183

183

190

190

193

193

Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR

Objem (v tunách)

102 759

82 824

83 825

75 471

Index

Index

100

100

81

81

82

82

73

73

Podíl na trhu (%)

17,6

14,2

15,0

14,0

Průměrná cena

922

1 269

1 317

1 282

Index

Index

100

100

138

138

143

143

139

139

Zdroj: Eurostat, ověřená tvrzení žadatelů.

Zdroj:

| (176) | Objem dovozu z jiných zemí než z ČLR se v posuzovaném období snížil o 27 %, a sice ze 102 759 tun v roce 2013 na 75 471 tun v období šetření. Jeho podíl na trhu se snížil o 20 %. Většina tohoto dovozu pocházela z Indie (61 % v období šetření). Dovoz ze třetích zemí představoval v období šetření přibližně 34 % veškerého dovozu do Unie, přičemž dovoz z Indie činil v období šetření přibližně 21 %. |
| --- | --- |

(176)

Objem dovozu z jiných zemí než z ČLR se v posuzovaném období snížil o 27 %, a sice ze 102 759 tun v roce 2013 na 75 471 tun v období šetření. Jeho podíl na trhu se snížil o 20 %. Většina tohoto dovozu pocházela z Indie (61 % v období šetření). Dovoz ze třetích zemí představoval v období šetření přibližně 34 % veškerého dovozu do Unie, přičemž dovoz z Indie činil v období šetření přibližně 21 %.

| (177) | Objem dovozu z Indie se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 19 %, a sice z 37 917 tun v roce 2013 na asi 46 004 tun v období šetření. Indický podíl na trhu se zvýšil o 30 %, a sice z 6,5 % v 2013 na 8,5 % období šetření. |
| --- | --- |

(177)

Objem dovozu z Indie se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 19 %, a sice z 37 917 tun v roce 2013 na asi 46 004 tun v období šetření. Indický podíl na trhu se zvýšil o 30 %, a sice z 6,5 % v 2013 na 8,5 % období šetření.

| (178) | Během posuzovaného období získala ČLR podíl na trhu částečně od výrobního odvětví Unie a částečně od třetích zemí jiných než Indie, i když nelze vyloučit, že Indie zvýšila svůj podíl na trhu rovněž alespoň částečně na úkor výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(178)

Během posuzovaného období získala ČLR podíl na trhu částečně od výrobního odvětví Unie a částečně od třetích zemí jiných než Indie, i když nelze vyloučit, že Indie zvýšila svůj podíl na trhu rovněž alespoň částečně na úkor výrobního odvětví Unie.

| (179) | Kromě toho se ceny dovozu z Indie během období šetření podbízely vůči cenám výrobního odvětví Unie na podobné úrovni jako čínské dovozní ceny (od 40 % do 50 %). Na základě objemu v tunách byly čínské dovozní ceny během posuzovaného období v průměru vyšší než indické ceny. Tento cenový rozdíl však není směrodatný, jelikož sortiment výrobků je u indického a čínského vývozu odlišný. Indický vývoz do EU sestával hlavně z šedé litiny, zatímco čínský vývoz tvořila hlavně tvárná litina. Kvůli relativně vyšší křehkosti šedé litiny je pro výrobek z šedé litiny zapotřebí větší množství materiálu než pro výrobek z tvárné litiny, pokud má být dosaženo srovnatelné účinnosti. Výrobky z šedé litiny jsou proto těžší, což má za následek podobnou úroveň cen u jednoho kusu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(179)

Kromě toho se ceny dovozu z Indie během období šetření podbízely vůči cenám výrobního odvětví Unie na podobné úrovni jako čínské dovozní ceny (od 40 % do 50 %). Na základě objemu v tunách byly čínské dovozní ceny během posuzovaného období v průměru vyšší než indické ceny. Tento cenový rozdíl však není směrodatný, jelikož sortiment výrobků je u indického a čínského vývozu odlišný. Indický vývoz do EU sestával hlavně z šedé litiny, zatímco čínský vývoz tvořila hlavně tvárná litina. Kvůli relativně vyšší křehkosti šedé litiny je pro výrobek z šedé litiny zapotřebí větší množství materiálu než pro výrobek z tvárné litiny, pokud má být dosaženo srovnatelné účinnosti. Výrobky z šedé litiny jsou proto těžší, což má za následek podobnou úroveň cen u jednoho kusu dotčeného výrobku.

| (180) | Jelikož indický dovoz se podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, přispěl k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. U indického dovozu se však jednalo o mnohem nižší objem a podíl na trhu (podíl na trhu v období šetření ve výši 8,5 % ve srovnání s 27,3 % v případě ČLR). Konkrétně je třeba uvést, že během období šetření byl dovoz z ČLR (147 186 tun během období šetření) mnohem významnější a více než třikrát vyšší než dovoz z Indie (46 004 tun během období šetření). Z toho vyplývá, že indický dovoz nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a nemohl mít více než nepatrný dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(180)

Jelikož indický dovoz se podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, přispěl k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. U indického dovozu se však jednalo o mnohem nižší objem a podíl na trhu (podíl na trhu v období šetření ve výši 8,5 % ve srovnání s 27,3 % v případě ČLR). Konkrétně je třeba uvést, že během období šetření byl dovoz z ČLR (147 186 tun během období šetření) mnohem významnější a více než třikrát vyšší než dovoz z Indie (46 004 tun během období šetření). Z toho vyplývá, že indický dovoz nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a nemohl mít více než nepatrný dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

| (181) | Z analýzy údajů Eurostatu vyplynulo, že dovozní ceny z jiných zemí než z Indie a z ČLR v posuzovaném období vzrostly, a tím dosáhly úrovní, které jsou vyšší než ceny výrobního odvětví Unie během období šetření, zatímco objem dovozu se během posuzovaného období snížil o 55 % (z 64 843 tun na 29 468 tun) (6). Tento dovoz proto nemohl výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. |
| --- | --- |

(181)

Z analýzy údajů Eurostatu vyplynulo, že dovozní ceny z jiných zemí než z Indie a z ČLR v posuzovaném období vzrostly, a tím dosáhly úrovní, které jsou vyšší než ceny výrobního odvětví Unie během období šetření, zatímco objem dovozu se během posuzovaného období snížil o 55 % (z 64 843 tun na 29 468 tun) (6). Tento dovoz proto nemohl výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu.

6

| (182) | Komise také souhrnně analyzovala dovoz z jiných zemí než z ČLR. Objem dovozu klesl o 27 %, průměrná cena se zvýšila o 39 % a byla výrazně vyšší než ceny dovozu z ČLR. Z toho vyplývá, že dovoz ze všech jiných zemí než ČLR nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a nemohl mít na tuto újmu více než nepatrný dopad. |
| --- | --- |

(182)

Komise také souhrnně analyzovala dovoz z jiných zemí než z ČLR. Objem dovozu klesl o 27 %, průměrná cena se zvýšila o 39 % a byla výrazně vyšší než ceny dovozu z ČLR. Z toho vyplývá, že dovoz ze všech jiných zemí než ČLR nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a nemohl mít na tuto újmu více než nepatrný dopad.

5.2.2.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (183) | Objem vývozu tří výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 14


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tunách) | 14 030 | 16 015 | 19 363 | 19 842 |
| Index | 100 | 114 | 138 | 141 |
| Průměrná cena (v EUR) | 1 452 | 1 509 | 1 463 | 1 443 |
| Index | 100 | 104 | 101 | 99 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(183)

Objem vývozu tří výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 14

Tabulka 14

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

2013

2014

2015

Období šetření

Objem vývozu (v tunách)

14 030

16 015

19 363

19 842

Index

Index

100

100

114

114

138

138

141

141

Průměrná cena (v EUR)

1 452

1 509

1 463

1 443

Index

Index

100

100

104

104

101

101

99

99

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (184) | Pokud jde o objem a hodnotu, vývoz výrobců v Unii pro odběratele ve spojení a odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období zvýšil. Průměrná jednotková cena vývozu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, zůstává mnohem vyšší než průměrná jednotková cena čínského dovozu. Prodej výrobního odvětví Unie na vývoz proto nepřispěl k malé ziskovosti a nízkému využití kapacity výrobního odvětví Unie. Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k utrpěné újmě. |
| --- | --- |

(184)

Pokud jde o objem a hodnotu, vývoz výrobců v Unii pro odběratele ve spojení a odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období zvýšil. Průměrná jednotková cena vývozu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, zůstává mnohem vyšší než průměrná jednotková cena čínského dovozu. Prodej výrobního odvětví Unie na vývoz proto nepřispěl k malé ziskovosti a nízkému využití kapacity výrobního odvětví Unie. Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k utrpěné újmě.

| (185) | Sdružení dovozců tvrdilo, že jakákoli údajná podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena především výrazným snížením vývozu Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(185)

Sdružení dovozců tvrdilo, že jakákoli údajná podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena především výrazným snížením vývozu Unie během posuzovaného období.

| (186) | Komise uvedla, že sdružení dovozců používá pro své odůvodnění údaje Eurostatu. Jak je vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, dotčený výrobek je označen kódem s předponou „ex“ nomenklatury Eurostatu, a Eurostat proto neposkytuje údaje na úrovni definice dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(186)

Komise uvedla, že sdružení dovozců používá pro své odůvodnění údaje Eurostatu. Jak je vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, dotčený výrobek je označen kódem s předponou „ex“ nomenklatury Eurostatu, a Eurostat proto neposkytuje údaje na úrovni definice dotčeného výrobku.

| (187) | Ověřené údaje od výrobců v Unii naznačují zvýšení objemu vývozu výrobku, který je předmětem šetření, jak je znázorněno v tabulce 14 ve 183. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(187)

Ověřené údaje od výrobců v Unii naznačují zvýšení objemu vývozu výrobku, který je předmětem šetření, jak je znázorněno v tabulce 14 ve 183. bodě odůvodnění.

| (188) | Sdružení dovozců nepředložilo žádné odůvodnění pro vyvrácení ověřených údajů poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(188)

Sdružení dovozců nepředložilo žádné odůvodnění pro vyvrácení ověřených údajů poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku, a proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

5.2.3.   Snížení poptávky

Snížení poptávky

| (189) | Sdružení dovozců tvrdilo, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisí s trhy v odvětví stavebnictví, výstavby budov a inženýrského stavitelství, které se dosud plně nezotavily z hospodářské krize. Kromě toho způsobily výrobnímu odvětví Unie problémy i nejisté vyhlídky s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie. Sdružení dovozců však pro toto tvrzení neposkytlo přesvědčivé důkazy. |
| --- | --- |

(189)

Sdružení dovozců tvrdilo, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisí s trhy v odvětví stavebnictví, výstavby budov a inženýrského stavitelství, které se dosud plně nezotavily z hospodářské krize. Kromě toho způsobily výrobnímu odvětví Unie problémy i nejisté vyhlídky s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie. Sdružení dovozců však pro toto tvrzení neposkytlo přesvědčivé důkazy.

| (190) | Kromě toho indické výrobní odvětví tvrdilo, že žadatelé původně neposkytli žádné důkazy prokazující přímou vazbu mezi uzavřením sléváren výrobců v Unii, a sice společností Aco, Dois Portos a EJ Access Systems, a tlakem způsobeným údajně dumpingovým dovozem z ČLR a Indie. Toto uzavření sléváren se však časově shodovalo s nárůstem dumpingového dovozu z ČLR, ztrátou podílu na trhu a poklesem cen a ziskovosti výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(190)

Kromě toho indické výrobní odvětví tvrdilo, že žadatelé původně neposkytli žádné důkazy prokazující přímou vazbu mezi uzavřením sléváren výrobců v Unii, a sice společností Aco, Dois Portos a EJ Access Systems, a tlakem způsobeným údajně dumpingovým dovozem z ČLR a Indie. Toto uzavření sléváren se však časově shodovalo s nárůstem dumpingového dovozu z ČLR, ztrátou podílu na trhu a poklesem cen a ziskovosti výrobního odvětví Unie.

| (191) | Komise konstatovala, že během posuzovaného období se spotřeba v Unii snížila o 8 %, zatímco prodej výrobního odvětví Unie se snížil o 11 % a objem čínského dumpingového dovozu vzrostl o 16 %. Komise proto dospěla k závěru, že i kdyby měl pokles poptávky v období šetření vliv na situaci způsobující újmu výrobnímu odvětví Unie, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi čínským dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Komise proto tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(191)

Komise konstatovala, že během posuzovaného období se spotřeba v Unii snížila o 8 %, zatímco prodej výrobního odvětví Unie se snížil o 11 % a objem čínského dumpingového dovozu vzrostl o 16 %. Komise proto dospěla k závěru, že i kdyby měl pokles poptávky v období šetření vliv na situaci způsobující újmu výrobnímu odvětví Unie, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi čínským dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Komise proto tato tvrzení zamítla.

5.2.4.   Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii

Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii

| (192) | Sdružení dovozců tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, souvisí s hospodářskou soutěží uvnitř Unie mezi výrobci usazenými v členských státech východní Evropy, která měla za následek újmu způsobenou výrobcům usazeným v členských státech západní Evropy. |
| --- | --- |

(192)

Sdružení dovozců tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, souvisí s hospodářskou soutěží uvnitř Unie mezi výrobci usazenými v členských státech východní Evropy, která měla za následek újmu způsobenou výrobcům usazeným v členských státech západní Evropy.

| (193) | Žadatelé výše uvedenému tvrzení oponovali a argumentovali, že výrobci ze střední a východní Evropy se příliš nesnažili soutěžit v členských státech západní Evropy, protože trh v západních členských státech nebyl vzhledem k dumpingovému dovozu z ČLR natolik přitažlivý. |
| --- | --- |

(193)

Žadatelé výše uvedenému tvrzení oponovali a argumentovali, že výrobci ze střední a východní Evropy se příliš nesnažili soutěžit v členských státech západní Evropy, protože trh v západních členských státech nebyl vzhledem k dumpingovému dovozu z ČLR natolik přitažlivý.

| (194) | Komise poukázala na skutečnost, že uvnitř Unie existuje obchod s výrobky z litiny, a to i mezi členskými státy střední/východní a západní Evropy navzájem. Tento obchod uvnitř Unie vykazuje v posuzovaném období stabilní vývoj, a proto nemohl přispět k újmě, která byla v posuzovaném období způsobena. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(194)

Komise poukázala na skutečnost, že uvnitř Unie existuje obchod s výrobky z litiny, a to i mezi členskými státy střední/východní a západní Evropy navzájem. Tento obchod uvnitř Unie vykazuje v posuzovaném období stabilní vývoj, a proto nemohl přispět k újmě, která byla v posuzovaném období způsobena. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

5.2.5.   Řízení výrobního odvětví Unie

Řízení výrobního odvětví Unie

| (195) | Sdružení dovozců tvrdilo, že slabší postavení výrobního odvětví Unie lze přičíst neúčinným rozhodnutím, které přijímalo vedení společností, a nedostatečným investicím do výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

(195)

Sdružení dovozců tvrdilo, že slabší postavení výrobního odvětví Unie lze přičíst neúčinným rozhodnutím, které přijímalo vedení společností, a nedostatečným investicím do výzkumu a vývoje.

| (196) | Sdružení dovozců pro tato tvrzení neposkytlo žádné důkazy. Komise proto tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(196)

Sdružení dovozců pro tato tvrzení neposkytlo žádné důkazy. Komise proto tato tvrzení zamítla.

5.2.6.   Segmentace na trhu Unie

Segmentace na trhu Unie

| (197) | CCCME prohlásila, že existují významné rozdíly, pokud jde o prodávané typy výrobku, v závislosti na zeměpisné poloze členských států, které souvisejí zejména s rozdělením na výrobky z šedé litiny a výrobky z tvárné litiny. Zdá se, že odběratelé z jednotlivých členských států důsledně používají jeden z těchto dvou výrobků. Výrobní odvětví Unie je rozděleno na výrobu šedé litiny a výrobu tvárné litiny a u dovozu z ČLR se jedná převážně o tvárnou litinu, zatímco u dovozu z Indie převážně o šedou litinu. Tuto otázku nadneslo rovněž indické výrobní odvětví |
| --- | --- |

(197)

CCCME prohlásila, že existují významné rozdíly, pokud jde o prodávané typy výrobku, v závislosti na zeměpisné poloze členských států, které souvisejí zejména s rozdělením na výrobky z šedé litiny a výrobky z tvárné litiny. Zdá se, že odběratelé z jednotlivých členských států důsledně používají jeden z těchto dvou výrobků. Výrobní odvětví Unie je rozděleno na výrobu šedé litiny a výrobu tvárné litiny a u dovozu z ČLR se jedná převážně o tvárnou litinu, zatímco u dovozu z Indie převážně o šedou litinu. Tuto otázku nadneslo rovněž indické výrobní odvětví

| (198) | CCCME tvrdila, že újmu způsobenou v členském státě, v němž se prodává především šedá litina, nelze přičíst čínskému dovozu dotčeného výrobku, neboť si navzájem nekonkurují. |
| --- | --- |

(198)

CCCME tvrdila, že újmu způsobenou v členském státě, v němž se prodává především šedá litina, nelze přičíst čínskému dovozu dotčeného výrobku, neboť si navzájem nekonkurují.

| (199) | Komise uvedla, že trh Unie je jednotný trh, kde platí celoevropská norma a rovněž vnitrostátní normy a kde dochází k obchodu uvnitř Unie a k pronikání dovozu. I když může existovat potenciální preference pro výrobky z šedé litiny, nebo pro výrobky z tvárné litiny, prodej a výroba nejsou založeny výlučně na typu litiny. Oba typy mají totéž konečné použití a jsou vzájemně nahraditelné. Komise proto považovala výrobky z šedé litiny a výrobky z tvárné litiny za zaměnitelné výrobky. |
| --- | --- |

(199)

Komise uvedla, že trh Unie je jednotný trh, kde platí celoevropská norma a rovněž vnitrostátní normy a kde dochází k obchodu uvnitř Unie a k pronikání dovozu. I když může existovat potenciální preference pro výrobky z šedé litiny, nebo pro výrobky z tvárné litiny, prodej a výroba nejsou založeny výlučně na typu litiny. Oba typy mají totéž konečné použití a jsou vzájemně nahraditelné. Komise proto považovala výrobky z šedé litiny a výrobky z tvárné litiny za zaměnitelné výrobky.

| (200) | CCCME dále tvrdila, že část výrobního odvětví Unie se specializuje na výrobu a prodej nestandardních výrobků. Dovoz se nestandardních výrobků netýká a újma související s takovými výrobky nemůže být přičítána dovozu z ČLR nebo Indie. |
| --- | --- |

(200)

CCCME dále tvrdila, že část výrobního odvětví Unie se specializuje na výrobu a prodej nestandardních výrobků. Dovoz se nestandardních výrobků netýká a újma související s takovými výrobky nemůže být přičítána dovozu z ČLR nebo Indie.

| (201) | Komise použila systém kategorizace výrobků, který umožnil srovnání dovážených výrobků s obdobnými výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie. Rozdíly mezi výrobky jsou tedy při zjišťování úrovně újmy zohledněny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(201)

Komise použila systém kategorizace výrobků, který umožnil srovnání dovážených výrobků s obdobnými výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie. Rozdíly mezi výrobky jsou tedy při zjišťování úrovně újmy zohledněny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

5.3.   Závěr týkající se příčinných souvislostí

Závěr týkající se příčinných souvislostí

| (202) | Komise prozatímně stanovila příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z ČLR. |
| --- | --- |

(202)

Komise prozatímně stanovila příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z ČLR.

| (203) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. |
| --- | --- |

(203)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu.

| (204) | Prozatímně nebylo zjištěno, že by další zjištěné činitele, jako je dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii, snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, řízení výrobního odvětví Unie a údajná segmentace na trhu Unie, narušily příčinnou souvislost, a to ani při zohlednění jejich případného kombinovaného účinku. |
| --- | --- |

(204)

Prozatímně nebylo zjištěno, že by další zjištěné činitele, jako je dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii, snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, řízení výrobního odvětví Unie a údajná segmentace na trhu Unie, narušily příčinnou souvislost, a to ani při zohlednění jejich případného kombinovaného účinku.

| (205) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z ČLR a že ostatní činitele, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost nenarušily. |
| --- | --- |

(205)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z ČLR a že ostatní činitele, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost nenarušily.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (206) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění dumpingu působícího újmu může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl zjištěn na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(206)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění dumpingu působícího újmu může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl zjištěn na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (207) | Výrobní odvětví Unie se skládá jak z velkých, tak z malých a středních společností a v průběhu posuzovaného období přímo zaměstnávalo zhruba 3 000 zaměstnanců v souvislosti s výrobou obdobného výrobku. Toto odvětví je zastoupeno hlavně v Belgii, Francii, Německu, Španělsku a Spojeném království a k výrobě v malém měřítku dochází v Chorvatsku, České republice, Finsku, Itálii, Nizozemsku, Polsku, Slovinsku a Švédsku. |
| --- | --- |

(207)

Výrobní odvětví Unie se skládá jak z velkých, tak z malých a středních společností a v průběhu posuzovaného období přímo zaměstnávalo zhruba 3 000 zaměstnanců v souvislosti s výrobou obdobného výrobku. Toto odvětví je zastoupeno hlavně v Belgii, Francii, Německu, Španělsku a Spojeném království a k výrobě v malém měřítku dochází v Chorvatsku, České republice, Finsku, Itálii, Nizozemsku, Polsku, Slovinsku a Švédsku.

| (208) | Osm výrobců v Unii (z nichž dva jsou vzájemně ve spojení) během šetření spolupracovalo. Žádný ze známých výrobců nevznesl proti zahájení šetření námitku. Jak je uvedeno v oddílu 4.4.4 výše, při zkoumání vývoje ukazatelů újmy od počátku posuzovaného období pociťovalo celé výrobní odvětví Unie zhoršení své situace a negativní vliv dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(208)

Osm výrobců v Unii (z nichž dva jsou vzájemně ve spojení) během šetření spolupracovalo. Žádný ze známých výrobců nevznesl proti zahájení šetření námitku. Jak je uvedeno v oddílu 4.4.4 výše, při zkoumání vývoje ukazatelů újmy od počátku posuzovaného období pociťovalo celé výrobní odvětví Unie zhoršení své situace a negativní vliv dumpingového dovozu.

| (209) | Komise očekává, že uložení prozatímního antidumpingového cla obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie, ukončí pokles cen a umožní výrobnímu odvětví Unie, aby znovu získalo svůj podíl na trhu. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň, která se považuje pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví za nezbytnou. |
| --- | --- |

(209)

Komise očekává, že uložení prozatímního antidumpingového cla obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie, ukončí pokles cen a umožní výrobnímu odvětví Unie, aby znovu získalo svůj podíl na trhu. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň, která se považuje pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví za nezbytnou.

| (210) | Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem. Komise připomíná, že většina ukazatelů újmy vykazovala od počátku posuzovaného období negativní trend. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii zařazených do vzorku, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. |
| --- | --- |

(210)

Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem. Komise připomíná, že většina ukazatelů újmy vykazovala od počátku posuzovaného období negativní trend. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii zařazených do vzorku, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.

| (211) | Proto je důležité, aby se ceny vrátily na úroveň, která umožní všem výrobcům fungovat za podmínek spravedlivého obchodu na trhu Unie. Kdyby opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné. |
| --- | --- |

(211)

Proto je důležité, aby se ceny vrátily na úroveň, která umožní všem výrobcům fungovat za podmínek spravedlivého obchodu na trhu Unie. Kdyby opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.

| (212) | Komise proto vyvodila předběžný závěr, že uložení antidumpingového cla by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. Uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo překonat účinky zjištěného dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(212)

Komise proto vyvodila předběžný závěr, že uložení antidumpingového cla by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. Uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo překonat účinky zjištěného dumpingu působícího újmu.

6.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (213) | Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, 28 dovozců, z nichž 19 jsou členy sdružení dovozců uvedeného v 7. bodě odůvodnění, při šetření spolupracovalo a tři z nich byli zařazeni do vzorku. Spolupracující dovozci představují 62 % dovozu z ČLR a Indie. Tři dovozci zařazení do vzorku představují 42 % objemu dovezeného všemi spolupracujícími dovozci. Všichni tři dovozci zařazení do vzorku spolu s ostatními členy sdružení dovozců se vyslovili proti uložení opatření. |
| --- | --- |

(213)

Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, 28 dovozců, z nichž 19 jsou členy sdružení dovozců uvedeného v 7. bodě odůvodnění, při šetření spolupracovalo a tři z nich byli zařazeni do vzorku. Spolupracující dovozci představují 62 % dovozu z ČLR a Indie. Tři dovozci zařazení do vzorku představují 42 % objemu dovezeného všemi spolupracujícími dovozci. Všichni tři dovozci zařazení do vzorku spolu s ostatními členy sdružení dovozců se vyslovili proti uložení opatření.

| (214) | Sdružení dovozců tvrdilo, že přijetí antidumpingových opatření není v zájmu Unie, protože by vedlo k narušení hospodářské soutěže na trhu Unie a bránilo dovozu dotčeného výrobku do Unie, jelikož dovoz z ČLR a Indie představuje téměř veškerý dovoz do Unie. |
| --- | --- |

(214)

Sdružení dovozců tvrdilo, že přijetí antidumpingových opatření není v zájmu Unie, protože by vedlo k narušení hospodářské soutěže na trhu Unie a bránilo dovozu dotčeného výrobku do Unie, jelikož dovoz z ČLR a Indie představuje téměř veškerý dovoz do Unie.

| (215) | Žadatelé se vyslovili proti tomuto argumentu a uvedli, že uložení antidumpingových opatření obnoví ceny v Unii na úroveň, která umožňuje spravedlivou hospodářskou soutěž, aniž by došlo k uzavření trhu pro dovoz z ČLR nebo Indie nebo aniž by jakýkoli výrobce v Unii získal dominantní postavení na trhu Unie. |
| --- | --- |

(215)

Žadatelé se vyslovili proti tomuto argumentu a uvedli, že uložení antidumpingových opatření obnoví ceny v Unii na úroveň, která umožňuje spravedlivou hospodářskou soutěž, aniž by došlo k uzavření trhu pro dovoz z ČLR nebo Indie nebo aniž by jakýkoli výrobce v Unii získal dominantní postavení na trhu Unie.

| (216) | Sdružení dovozců tvrdilo, že dovozci, kteří nejsou ve spojení, již čelí vážným obtížím, když si chtějí zajistit dostatečné dodávky výrobku, který je předmětem šetření, na trhu Unie, a to z důvodu vertikální integrace výrobců v Unii, a tyto obtíže se ještě zhorší, pokud budou uložena antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(216)

Sdružení dovozců tvrdilo, že dovozci, kteří nejsou ve spojení, již čelí vážným obtížím, když si chtějí zajistit dostatečné dodávky výrobku, který je předmětem šetření, na trhu Unie, a to z důvodu vertikální integrace výrobců v Unii, a tyto obtíže se ještě zhorší, pokud budou uložena antidumpingová opatření.

| (217) | Komise zjistila, že výrobní odvětví Unie prodává nezávislým distributorům a není vertikálně integrováno, jak tvrdilo sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení. Výrobní odvětví Unie funguje v současné době s nízkou mírou využití kapacity a přibližně 10 % dovozu pochází z jiných zemí než z ČLR a Indie, takže by se dovozci mohli přeorientovat na výrobu v Unii nebo na jiný dovoz. Komise se proto domnívá, že žadatelé by mohli zabezpečit dodávky tak, aby byli schopni uspokojit veškerou dodatečnou poptávku. |
| --- | --- |

(217)

Komise zjistila, že výrobní odvětví Unie prodává nezávislým distributorům a není vertikálně integrováno, jak tvrdilo sdružení dovozců, kteří nejsou ve spojení. Výrobní odvětví Unie funguje v současné době s nízkou mírou využití kapacity a přibližně 10 % dovozu pochází z jiných zemí než z ČLR a Indie, takže by se dovozci mohli přeorientovat na výrobu v Unii nebo na jiný dovoz. Komise se proto domnívá, že žadatelé by mohli zabezpečit dodávky tak, aby byli schopni uspokojit veškerou dodatečnou poptávku.

| (218) | Podle sdružení dovozců představují většinu dovozců, kteří nejsou ve spojení, malé a střední podniky, které mají omezenou kapacitu, aby mohly přizpůsobit své podnikání situaci po uložení antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(218)

Podle sdružení dovozců představují většinu dovozců, kteří nejsou ve spojení, malé a střední podniky, které mají omezenou kapacitu, aby mohly přizpůsobit své podnikání situaci po uložení antidumpingových opatření.

| (219) | Komise posoudila tvrzení jak dovozců, tak žadatelů a dospěla k závěru, že na základě stávajících údajů přidávají dovozci v Unii určitou hodnotou a nemohli by antidumpingové clo absorbovat bez zvýšení cen. Komise porovnala průměrné prodejní ceny dovozců a výrobního odvětví Unie a dospěla k závěru, že existuje prostor pro zvýšení cen. |
| --- | --- |

(219)

Komise posoudila tvrzení jak dovozců, tak žadatelů a dospěla k závěru, že na základě stávajících údajů přidávají dovozci v Unii určitou hodnotou a nemohli by antidumpingové clo absorbovat bez zvýšení cen. Komise porovnala průměrné prodejní ceny dovozců a výrobního odvětví Unie a dospěla k závěru, že existuje prostor pro zvýšení cen.

| (220) | Ačkoli dovozci tvrdili, že je pro ně obtížné přejít na alternativní zdroje dodávek z důvodu nákladů na formy a certifikace, Komise dospěla k závěru, že to možné je, a to z následujících důvodů. Výrobní odvětví Unie funguje při 54 % využití kapacity a zdá se, že Indie, u níž prozatímně nebyl zjištěn dumping, vyrábí stále více tvárné litiny, a je proto kromě jiných zemí, jako je Turecko a Norsko, možným zdrojem dodávek. |
| --- | --- |

(220)

Ačkoli dovozci tvrdili, že je pro ně obtížné přejít na alternativní zdroje dodávek z důvodu nákladů na formy a certifikace, Komise dospěla k závěru, že to možné je, a to z následujících důvodů. Výrobní odvětví Unie funguje při 54 % využití kapacity a zdá se, že Indie, u níž prozatímně nebyl zjištěn dumping, vyrábí stále více tvárné litiny, a je proto kromě jiných zemí, jako je Turecko a Norsko, možným zdrojem dodávek.

| (221) | Komise zjistila, že pokud jde o zaměstnanost, hrají dovozci jen nedůležitou úlohu. Zatímco tři výrobci v Unii zařazení do vzorku, zaměstnávají přibližně 1 200 osob, dva dovozci zařazení do vzorku, kteří dovážejí z ČLR, zaměstnávají v souvislosti s dotčeným výrobkem méně než 100 osob. |
| --- | --- |

(221)

Komise zjistila, že pokud jde o zaměstnanost, hrají dovozci jen nedůležitou úlohu. Zatímco tři výrobci v Unii zařazení do vzorku, zaměstnávají přibližně 1 200 osob, dva dovozci zařazení do vzorku, kteří dovážejí z ČLR, zaměstnávají v souvislosti s dotčeným výrobkem méně než 100 osob.

| (222) | Komise dospěla k závěru, že na základě informací dostupných v této fázi, které ještě po uložení prozatímních opatření ověří, není pravděpodobný dopad opatření na dovozce, kteří nejsou ve spojení, podstatný a nepřevažuje nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(222)

Komise dospěla k závěru, že na základě informací dostupných v této fázi, které ještě po uložení prozatímních opatření ověří, není pravděpodobný dopad opatření na dovozce, kteří nejsou ve spojení, podstatný a nepřevažuje nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.

6.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (223) | Hlavními koncovými uživateli dotčeného výrobku jsou veřejné služby. Pro uživatele představuje dotčený výrobek jen malou část jejich nákladů v často velkých projektech infrastruktury. |
| --- | --- |

(223)

Hlavními koncovými uživateli dotčeného výrobku jsou veřejné služby. Pro uživatele představuje dotčený výrobek jen malou část jejich nákladů v často velkých projektech infrastruktury.

| (224) | Sdružení dovozců vyjádřilo obavu, že antidumpingová opatření povedou ke zvýšení cen v neprospěch koncových uživatelů, kterými jsou především veřejné subjekty. Koncoví uživatelé se však nemohou spoléhat na ceny nižší, než jsou náklady, na úkor výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(224)

Sdružení dovozců vyjádřilo obavu, že antidumpingová opatření povedou ke zvýšení cen v neprospěch koncových uživatelů, kterými jsou především veřejné subjekty. Koncoví uživatelé se však nemohou spoléhat na ceny nižší, než jsou náklady, na úkor výrobního odvětví Unie.

| (225) | Žádné sdružení uživatelů nebo spotřebitelů se nepřihlásilo. Jelikož tyto strany nijak nespolupracovaly, učinila Komise závěr, že uložení prozatímních opatření by jejich situaci nijak nepatřičně neovlivnilo. |
| --- | --- |

(225)

Žádné sdružení uživatelů nebo spotřebitelů se nepřihlásilo. Jelikož tyto strany nijak nespolupracovaly, učinila Komise závěr, že uložení prozatímních opatření by jejich situaci nijak nepatřičně neovlivnilo.

6.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (226) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v této fázi šetření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(226)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v této fázi šetření není v zájmu Unie.

7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (227) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby čínský dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. Pokud jde o Indii, vzhledem k tomu, že nebyl zjištěn žádný dumping, nebudou uložena žádná prozatímní opatření, ale šetření bude pokračovat, dokud se nedospěje ke konečným zjištěním. |
| --- | --- |

(227)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby čínský dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. Pokud jde o Indii, vzhledem k tomu, že nebyl zjištěn žádný dumping, nebudou uložena žádná prozatímní opatření, ale šetření bude pokračovat, dokud se nedospěje ke konečným zjištěním.

7.1.   Úroveň pro odstranění újmy

Úroveň pro odstranění újmy

| (228) | Za účelem zjištění úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(228)

Za účelem zjištění úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

| (229) | Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout při prodeji obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(229)

Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout při prodeji obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.

| (230) | Aby bylo možné stanovit zisk, jakého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, vzala Komise v úvahu zisk z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, který se používá pro účely zjištění úrovně pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(230)

Aby bylo možné stanovit zisk, jakého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, vzala Komise v úvahu zisk z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, který se používá pro účely zjištění úrovně pro odstranění újmy.

| (231) | Cílový zisk byl předběžně stanoven na 5,3 % podle zisku dosaženého v roce 2013 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení. Jelikož dumpingový dovoz zaznamenal značné zvýšení v roce 2014 a poté se stabilizoval, má se za to, že úroveň zisku z roku 2013 odráží zisk, jehož by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Úroveň pro odstranění újmy poté Komise zjistila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří jsou zařazeni do vzorku, v ČLR, která byla řádně upravena o dovozní náklady a cla a jež byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. |
| --- | --- |

(231)

Cílový zisk byl předběžně stanoven na 5,3 % podle zisku dosaženého v roce 2013 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení. Jelikož dumpingový dovoz zaznamenal značné zvýšení v roce 2014 a poté se stabilizoval, má se za to, že úroveň zisku z roku 2013 odráží zisk, jehož by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Úroveň pro odstranění újmy poté Komise zjistila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří jsou zařazeni do vzorku, v ČLR, která byla řádně upravena o dovozní náklady a cla a jež byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.

| (232) | Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz 94. až 98. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(232)

Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz 94. až 98. bod odůvodnění).

7.2.   Prozatímní opatření

Prozatímní opatření

| (233) | Na dovoz výrobků z litiny pocházejících z ČLR by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala úrovně pro odstranění újmy a dumpingová rozpětí. Výše cla by měla být stanovena na úrovni dumpingového rozpětí nebo na úrovni pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší. |
| --- | --- |

(233)

Na dovoz výrobků z litiny pocházejících z ČLR by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala úrovně pro odstranění újmy a dumpingová rozpětí. Výše cla by měla být stanovena na úrovni dumpingového rozpětí nebo na úrovni pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.

| (234) | Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:








  Společnost | Dumpingové rozpětí (%) | Úroveň pro odstranění újmy (%) | Prozatímní antidumpingové clo (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | 70,7 | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 | 59,9 | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 | 80,7 | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 | 77,8 | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 | 73,5 | 33,1 |
| Ostatní spolupracující společnosti | 33,1 | 72,1 | 33,1 |
| Všechny ostatní společnosti | 42,8 | 80,7 | 42,8 |

(234)

Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:

Společnost

Dumpingové rozpětí (%)

Úroveň pro odstranění újmy (%)

Prozatímní antidumpingové clo (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

70,7

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

59,9

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

80,7

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

77,8

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

73,5

33,1

Ostatní spolupracující společnosti

33,1

72,1

33,1

Všechny ostatní společnosti

42,8

80,7

42,8

| (235) | Na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření byly pro dotčené společnosti stanoveny individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení. Odrážely tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření týkajícího se těchto společností. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb. |
| --- | --- |

(235)

Na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření byly pro dotčené společnosti stanoveny individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení. Odrážely tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření týkajícího se těchto společností. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.

| (236) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (7). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(236)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (7). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

7

Úředním věstníku Evropské unie

| (237) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(237)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

8.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (238) | Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(238)

Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (239) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(239)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z litiny s lupínkovým grafitem (tzv. šedá litina) nebo litiny s kuličkovým grafitem (známé také jako tvárná litina) a jejich částí, v současnosti kódů KN ex 7325 10 00 (kód TARIC 7325100031) a ex 7325 99 10 (kód TARIC 7325991051), které pocházejí z Čínské lidové republiky.

Tyto výrobky se používají k:

| — | zakrytí podzemních nebo podpovrchových systémů a/nebo přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům, a |
| --- | --- |

—

zakrytí podzemních nebo podpovrchových systémů a/nebo přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům, a

| — | umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a/nebo výhledu na podzemní nebo podpovrchové systémy. |
| --- | --- |

—

umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a/nebo výhledu na podzemní nebo podpovrchové systémy.

Tyto výrobky mohou být strojově zpracované, natřené, lakované a/nebo pokryté jinými materiály (mimo jiné betonem, dlažebními deskami nebo obkládačkami).

Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobku:

| — | mříže odvodňovacích žlábků, na něž se vztahuje norma EN 1433, jako součásti určené k montáži na žlábky z polymeru, plastu nebo betonu, umožňující odtok povrchové vody do žlábku, |
| --- | --- |

—

mříže odvodňovacích žlábků, na něž se vztahuje norma EN 1433, jako součásti určené k montáži na žlábky z polymeru, plastu nebo betonu, umožňující odtok povrchové vody do žlábku,

| — | požární hydranty. |
| --- | --- |

—

požární hydranty.

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Prozatímní antidumpingové clo (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | C221 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 | C222 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 | C223 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 | C224 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 | C225 |
| Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze | 33,1 | Viz příloha |
| Všechny ostatní společnosti | 42,8 | C999 |

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo (%)

Doplňkový kód TARIC

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

C221

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

C222

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

C223

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

C224

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

C225

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

33,1

Viz příloha

Všechny ostatní společnosti

42,8

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.

Článek 2

1.   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:

| a) | požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato; |
| --- | --- |

a)

požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;

| b) | předložit Komisi své písemné připomínky a |
| --- | --- |

b)

předložit Komisi své písemné připomínky a

| c) | požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

c)

požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

2.   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. srpna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých výrobků z litiny pocházejících z Čínské lidové republiky a Indie (Úř. věst. C 461, 10.12.2016, s. 22).

2

(3)  Komise obvykle používá tři roky až do období šetření, viz např. prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/141 ze dne 26. ledna 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některého příslušenství (fitinků) pro trouby a trubky, pro svařování na tupo, z nerezavějící oceli, též dokončeného, pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (Úř. věst. L 22, 27.1.2017, s. 14) a prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1559 ze dne 18. září 2015 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz trub a trubek z tvárné litiny (známé také jako litina s kuličkovým grafitem) pocházejících z Indie (Úř. věst. L 244, 19.9.2015, s. 25).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 1212/2005 ze dne 25. července 2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 199, 29.7.2005, s. 1).

4

(5)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 871/2011 ze dne 26. srpna 2011 o zastavení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření týkajících se dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky o zrušení uvedených opatření (Úř. věst. L 227, 2.9.2011, s. 1).

5

(6)  Průměrná cena dovozu z jiných zemí než z Indie a ČLR za rok 2013 není reprezentativní, jelikož určitý objem tohoto dovozu pochází, podle údajů Eurostatu, ze zemí a území neuváděných z obchodních nebo vojenských důvodů v rámci obchodu uvnitř EU za nereprezentativní ceny.

6

(7)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

7

---

PŘÍLOHA

Čínští spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku:

| Název | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| Baoding City Maikesaier Casting Ltd | C226 |
| Baoding GB Metal Products Co., Ltd | C232 |
| Baoding Hualong Casting Co., Ltd | C233 |
| Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd | C234 |
| Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd | C235 |
| Botou City Minghang Casting Co., Ltd | C236 |
| Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd a společnost ve spojení Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd | C237 |
| Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory | C238 |
| Botou Dongli Foundry Co., Ltd | C239 |
| Botou GuangTai Precision Casting Factory | C240 |
| Botou Mancheng Foundry Co., Ltd | C241 |
| Botou Okai Foundry Co., Ltd | C242 |
| Botou Sanjiang Casting Co., Ltd | C243 |
| Botou TongYang Casting Factory | C244 |
| Botou Weili Precision Casting Co., Ltd | C245 |
| Botou Xinrong Foundry Co., Ltd | C246 |
| Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd | C247 |
| Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd | C248 |
| Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd | C249 |
| Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd | C250 |
| Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd | C251 |
| China National Minerals Co., Ltd | C252 |
| Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial | C253 |
| Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd | C254 |
| Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd | C255 |
| Handan Haolin Casting Co., Ltd | C256 |
| HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd | C257 |
| Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd | C258 |
| Handan Yuanyang Foundry Co.,Ltd | C259 |
| Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd | C260 |
| Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd | C261 |
| Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd | C262 |
| Hebei Jinghua Casting Co., Ltd. | C263 |
| Hebei Shunda Foundry Co., Ltd | C264 |
| Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd | C265 |
| Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd | C266 |
| Hengtong Valve Co., LTD | C267 |
| Heping Cast Co., Ltd. Yi County | C268 |
| Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd | C269 |
| Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd | C270 |
| Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd | C271 |
| Laiwu City Haitian Machinery Plant | C272 |
| Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd | C273 |
| Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry | C274 |
| Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd | C275 |
| Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd | C276 |
| Pingyao County Master Casting Co., Ltd | C277 |
| Qingdao Jiatailong Industrial co., Ltd | C278 |
| Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd | C279 |
| Qingdao Qitao Casting Co., Ltd | C280 |
| Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd | C281 |
| Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd | C282 |
| Rockhan Technology Co., Ltd | C283 |
| Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd | C284 |
| Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd | C285 |
| Shandong Lulong Group Co., Ltd | C286 |
| Shanxi Associated Industrial Co., Ltd | C287 |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd | C288 |
| Shanxi Solid Industrial Co., Ltd | C289 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd | C290 |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | C291 |
| Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd | C292 |
| Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd | C293 |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd | C294 |
| Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd | C295 |
| Wangdu Junrong Foundry Co., Limited | C296 |
| Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd | C297 |
| Weifang Stable Casting Co., Ltd | C298 |
| Weifang Weikai Casting Co., Ltd | C299 |
| Wen Shui Hengli Nature of the Company | C300 |
| Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd | C301 |
| Zibo Joy's Metal Co., Ltd | C302 |

Název

Doplňkový kód TARIC

Baoding City Maikesaier Casting Ltd

C226

Baoding GB Metal Products Co., Ltd

C232

Baoding Hualong Casting Co., Ltd

C233

Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd

C234

Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd

C235

Botou City Minghang Casting Co., Ltd

C236

Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd a společnost ve spojení Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd

C237

Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory

C238

Botou Dongli Foundry Co., Ltd

C239

Botou GuangTai Precision Casting Factory

C240

Botou Mancheng Foundry Co., Ltd

C241

Botou Okai Foundry Co., Ltd

C242

Botou Sanjiang Casting Co., Ltd

C243

Botou TongYang Casting Factory

C244

Botou Weili Precision Casting Co., Ltd

C245

Botou Xinrong Foundry Co., Ltd

C246

Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd

C247

Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd

C248

Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd

C249

Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd

C250

Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd

C251

China National Minerals Co., Ltd

C252

Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial

C253

Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd

C254

Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd

C255

Handan Haolin Casting Co., Ltd

C256

HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd

C257

Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd

C258

Handan Yuanyang Foundry Co.,Ltd

C259

Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd

C260

Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd

C261

Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd

C262

Hebei Jinghua Casting Co., Ltd.

C263

Hebei Shunda Foundry Co., Ltd

C264

Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd

C265

Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd

C266

Hengtong Valve Co., LTD

C267

Heping Cast Co., Ltd. Yi County

C268

Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd

C269

Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd

C270

Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd

C271

Laiwu City Haitian Machinery Plant

C272

Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd

C273

Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry

C274

Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd

C275

Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd

C276

Pingyao County Master Casting Co., Ltd

C277

Qingdao Jiatailong Industrial co., Ltd

C278

Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd

C279

Qingdao Qitao Casting Co., Ltd

C280

Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd

C281

Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd

C282

Rockhan Technology Co., Ltd

C283

Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd

C284

Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd

C285

Shandong Lulong Group Co., Ltd

C286

Shanxi Associated Industrial Co., Ltd

C287

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd

C288

Shanxi Solid Industrial Co., Ltd

C289

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd

C290

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

C291

Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd

C292

Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd

C293

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd

C294

Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd

C295

Wangdu Junrong Foundry Co., Limited

C296

Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd

C297

Weifang Stable Casting Co., Ltd

C298

Weifang Weikai Casting Co., Ltd

C299

Wen Shui Hengli Nature of the Company

C300

Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd

C301

Zibo Joy's Metal Co., Ltd

C302

---

ROZHODNUTÍ

| 17.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 211/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 211/46

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/1481

ze dne 14. srpna 2017,

kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech

(oznámeno pod číslem C(2017) 5589)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (3), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech. Příloha zmíněného prováděcího rozhodnutí obsahuje v částech I až IV vymezení a výčet některých oblastí těchto členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu. Uvedený výčet zahrnuje některé oblasti Lotyšska, Litvy a Polska. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech. Příloha zmíněného prováděcího rozhodnutí obsahuje v částech I až IV vymezení a výčet některých oblastí těchto členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu. Uvedený výčet zahrnuje některé oblasti Lotyšska, Litvy a Polska.

| (2) | V červenci 2017 se objevilo několik ohnisek afrického moru prasat u prasat domácích v územně správních jednotkách gminy Kąkolewnica, Podedwórze a Włodawa v Polsku. Tato ohniska se objevila v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

V červenci 2017 se objevilo několik ohnisek afrického moru prasat u prasat domácích v územně správních jednotkách gminy Kąkolewnica, Podedwórze a Włodawa v Polsku. Tato ohniska se objevila v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí.

| (3) | V červenci 2017 se objevilo několik případů výskytu afrického moru u prasat divokých v Bauskas novads, Dobeles novads a Talsu novads v Lotyšsku, v Pasvaliorajono savivaldybė v Litvě a rovněž v územně správních jednotkách gminy Hanna a Tuczna v Polsku, v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, nebo v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části II zmíněné přílohy, avšak v těsné blízkosti oblastí uvedených v části I uvedené přílohy. Tyto případy představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí. |
| --- | --- |

(3)

V červenci 2017 se objevilo několik případů výskytu afrického moru u prasat divokých v Bauskas novads, Dobeles novads a Talsu novads v Lotyšsku, v Pasvaliorajono savivaldybė v Litvě a rovněž v územně správních jednotkách gminy Hanna a Tuczna v Polsku, v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, nebo v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části II zmíněné přílohy, avšak v těsné blízkosti oblastí uvedených v části I uvedené přílohy. Tyto případy představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí.

| (4) | Při posuzování rizika pro zdraví zvířat vyplývajícího z nové nákazové situace v případě afrického moru prasat v Lotyšsku, Litvě a Polsku by měl být zohledněn vývoj současné epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu u dotčených populací domácích a volně žijících prasat v Unii. Aby bylo možné provádět cílená veterinární opatření pro tlumení stanovená v prováděcím rozhodnutí 2014/709/EU a předejít dalšímu šíření afrického moru prasat a zároveň i zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a aby se rovněž zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je třeba změnit seznam Unie obsahující oblasti podléhající veterinárním opatřením stanovený v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí tak, aby odrážel změny epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu v Lotyšsku, Litvě a Polsku. |
| --- | --- |

(4)

Při posuzování rizika pro zdraví zvířat vyplývajícího z nové nákazové situace v případě afrického moru prasat v Lotyšsku, Litvě a Polsku by měl být zohledněn vývoj současné epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu u dotčených populací domácích a volně žijících prasat v Unii. Aby bylo možné provádět cílená veterinární opatření pro tlumení stanovená v prováděcím rozhodnutí 2014/709/EU a předejít dalšímu šíření afrického moru prasat a zároveň i zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a aby se rovněž zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je třeba změnit seznam Unie obsahující oblasti podléhající veterinárním opatřením stanovený v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí tak, aby odrážel změny epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu v Lotyšsku, Litvě a Polsku.

| (5) | V důsledku toho by oblasti zasažené posledními ohnisky afrického moru prasat u prasat domácích v Polsku, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, měly být nyní uvedeny v části III zmíněné přílohy a do části I zmíněné přílohy by měly být zahrnuty nové oblasti v Polsku. |
| --- | --- |

(5)

V důsledku toho by oblasti zasažené posledními ohnisky afrického moru prasat u prasat domácích v Polsku, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, měly být nyní uvedeny v části III zmíněné přílohy a do části I zmíněné přílohy by měly být zahrnuty nové oblasti v Polsku.

| (6) | Kromě toho by oblasti zasažené posledními případy afrického moru prasat u prasat divokých v Lotyšsku, Litvě a Polsku, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, měly být nyní uvedeny v části II zmíněné přílohy. |
| --- | --- |

(6)

Kromě toho by oblasti zasažené posledními případy afrického moru prasat u prasat divokých v Lotyšsku, Litvě a Polsku, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, měly být nyní uvedeny v části II zmíněné přílohy.

| (7) | Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(7)

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 14. srpna 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU ze dne 9. října 2014 o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/178/EU (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

ČÁST I

1.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Bauskas novada Īslīces pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Īslīces pagasts,

| — | Bauskas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Bauskas pilsēta,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Dobeles novada Penkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Penkules pagasts,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

3.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

4.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim,

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim,

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim. |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat sejneński. |
| --- |

powiat sejneński.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim,

| powiat ostrowski. |
| --- |

powiat ostrowski.

| w województwie lubelskim:





  gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim. |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim.

ČÁST II

1.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Abja vald, |
| --- | --- |

—

Abja vald,

| — | Alatskivi vald, |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald,

| — | Elva linn, |
| --- | --- |

—

Elva linn,

| — | Haaslava vald, |
| --- | --- |

—

Haaslava vald,

| — | Haljala vald, |
| --- | --- |

—

Haljala vald,

| — | Halliste vald, |
| --- | --- |

—

Halliste vald,

| — | Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald), |
| --- | --- |

—

Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald),

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Kambja vald, |
| --- | --- |

—

Kambja vald,

| — | Karksi vald, |
| --- | --- |

—

Karksi vald,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Konguta vald, |
| --- | --- |

—

Konguta vald,

| — | Kõpu vald, |
| --- | --- |

—

Kõpu vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | Laekvere vald, |
| --- | --- |

—

Laekvere vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79),

| — | Luunja vald, |
| --- | --- |

—

Luunja vald,

| — | Mäksa vald, |
| --- | --- |

—

Mäksa vald,

| — | Meeksi vald, |
| --- | --- |

—

Meeksi vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Nõo vald, |
| --- | --- |

—

Nõo vald,

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Peipsiääre vald, |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald,

| — | Piirissaare vald, |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald,

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Puhja vald, |
| --- | --- |

—

Puhja vald,

| — | Rägavere vald, |
| --- | --- |

—

Rägavere vald,

| — | Rakvere linn, |
| --- | --- |

—

Rakvere linn,

| — | Rakvere vald, |
| --- | --- |

—

Rakvere vald,

| — | Rannu vald, |
| --- | --- |

—

Rannu vald,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Rõngu vald, |
| --- | --- |

—

Rõngu vald,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Sõmeru vald, |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald,

| — | Suure-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani vald,

| — | Tähtvere vald, |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald,

| — | Tartu linn, |
| --- | --- |

—

Tartu linn,

| — | Tartu vald, |
| --- | --- |

—

Tartu vald,

| — | Tarvastu vald, |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Ülenurme vald, |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Vara vald, |
| --- | --- |

—

Vara vald,

| — | Vihula vald, |
| --- | --- |

—

Vihula vald,

| — | Viljandi linn, |
| --- | --- |

—

Viljandi linn,

| — | Viljandi vald, |
| --- | --- |

—

Viljandi vald,

| — | Vinni vald, |
| --- | --- |

—

Vinni vald,

| — | Viru-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald,

| — | Võhma linn, |
| --- | --- |

—

Võhma linn,

| — | Võnnu vald, |
| --- | --- |

—

Võnnu vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

2.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta,

| — | Auces novada Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts,

| — | Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Līgo pagasts, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Līgo pagasts,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novada Raunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasts,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Lazdukalna pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Lazdukalna pagasts,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

3.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

4.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie podlaskim:





  gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim. |
| --- |

gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim.

ČÁST III

1.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Aegviidu vald, |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald,

| — | Anija vald, |
| --- | --- |

—

Anija vald,

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Kadrina vald, |
| --- | --- |

—

Kadrina vald,

| — | Kolga-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald,

| — | Kõo vald, |
| --- | --- |

—

Kõo vald,

| — | Laeva vald, |
| --- | --- |

—

Laeva vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20),

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pöide vald,Rakke vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,Rakke vald,

| — | Tapa vald, |
| --- | --- |

—

Tapa vald,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Väike-Maarja vald, |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Apes novada Virešu pagasts, |
| --- | --- |

—

Apes novada Virešu pagasts,

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Drustu pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Rugāju pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Rugāju pagasts,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads. |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads.

3.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gmina Korczew w powiecie siedleckim. |
| --- |

gmina Korczew w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim.

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

ČÁST IV

Itálie

Tyto oblasti v Itálii:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Opravy

| 17.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 211/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 211/58

---

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/2095 ze dne 26. září 2016, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2568/91 o charakteristikách olivového oleje a olivového oleje z pokrutin a o příslušných metodách analýzy

(
  Úřední věstník Evropské unie L 326 ze dne 1. prosince 2016
  )

Strana 3, příloha, kterou se nahrazuje příloha I nařízení (EHS) č. 2568/91, tabulka „Jakostní charakteristiky“, první sloupec, třetí řádek:

místo:

| „3. | Olivový olej na svícení“, |
| --- | --- |

„3.

má být:

| „3. | Lampantový olivový olej“. |
| --- | --- |

„3.

Strana 4, příloha, kterou se nahrazuje příloha I nařízení (EHS) č. 2568/91, první tabulka „Vlastnosti týkající se čistoty“, první sloupec, třetí řádek:

místo:

| „3. | Olivový olej na svícení“, |
| --- | --- |

„3.

má být:

| „3. | Lampantový olivový olej“. |
| --- | --- |

„3.

Strana 4, příloha, kterou se nahrazuje příloha I nařízení (EHS) č. 2568/91, první tabulka „Vlastnosti týkající se čistoty“, jedenáctý sloupec („Rozdíl: ECN42 (HPLC) a ECN42 (teoretický výpočet)“):

místo:

„Rozdíl: ECN42 (HPLC) a ECN42

(teoretický výpočet)

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,6 |
| --- | --- |

≤ 0,6

| | ≤ 0,5 |
| --- | --- |

≤ 0,5

| | ≤ 0,5“, |
| --- | --- |

≤ 0,5“,

má být:

„Rozdíl: ECN42 (HPLC) a ECN42

(teoretický výpočet)

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,6| |
| --- | --- |

≤ |0,6|

| | ≤ |0,5| |
| --- | --- |

≤ |0,5|

| | ≤ |0,5|“. |
| --- | --- |

≤ |0,5|“.

Strana 5, příloha, kterou se nahrazuje příloha I nařízení (EHS) č. 2568/91, druhá tabulka „Vlastnosti týkající se čistoty“, první sloupec, třetí řádek:

místo:

| „3. | Olivový olej na svícení“, |
| --- | --- |

„3.

má být:

| „3. | Lampantový olivový olej“. |
| --- | --- |

„3.

Strana 5, příloha, kterou se nahrazuje příloha I nařízení (EHS) č. 2568/91, poznámka č. 5 pod tabulkami „Vlastnosti týkající se čistoty“:

místo:

| „(5) | Oleje s obsahem vosků od 300 mg/kg do 350 mg/kg jsou považovány za olivové oleje na svícení, pokud je celkový obsah alifatických alkoholů menší nebo roven 350 mg/kg nebo pokud obsah erythrodiolu a uvaolu je menší nebo roven 3,5 %.“, |
| --- | --- |

„(5)

má být:

| „(5) | Oleje s obsahem vosků od 300 mg/kg do 350 mg/kg jsou považovány za lampantové olivové oleje, pokud je celkový obsah alifatických alkoholů menší nebo roven 350 mg/kg nebo pokud obsah erythrodiolu a uvaolu je menší nebo roven 3,5 %.“ |
| --- | --- |

„(5)

Strana 5, příloha, kterou se nahrazuje příloha I nařízení (EHS) č. 2568/91, poznámky, písmeno c):

místo:

| „c) | Jakostní charakteristiky olejů označené hvězdičkou (*) znamenají, že: — v případě olivového oleje na svícení nemusí být stanovené mezní hodnoty dodrženy současně, — v případě panenských olivových olejů je nedodržení jedné nebo více mezních hodnot důvodem pro změnu kategorie v rámci skupiny panenského olivového oleje.“, |
| --- | --- |

„c)

má být:

| „c) | Jakostní charakteristiky olejů označené hvězdičkou (*) znamenají, že: — v případě lampantového olivového oleje nemusí být stanovené mezní hodnoty dodrženy současně, — v případě panenských olivových olejů je nedodržení jedné nebo více mezních hodnot důvodem pro změnu kategorie v rámci skupiny panenského olivového oleje.“ |
| --- | --- |

„c)

---