# Eiropas Savienības L 174/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 174 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 7. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 174

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 7. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1220 (2017. gada 16. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Malatya Kayısısı (ACVN)) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/1221 (2017. gada 22. jūnijs), ar ko attiecībā uz iztvaikošanas emisijas noteikšanas metodiku (4. tipa tests) groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1222 (2017. gada 26. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kiełbasa biała parzona wielkopolska (AĢIN)) | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1223 (2017. gada 5. jūlijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Tomme de Savoie (AĢIN)) | 14 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/1224 (2017. gada 6. jūlijs), ar ko groza V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (
  1
  ) | 16 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/1225 (2017. gada 16. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/288/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Portugālē | 19 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1226 (2017. gada 30. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/544, ar ko apstiprina Grieķijas makroekonomikas korekciju programmu (2015/1411) | 22 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1220 (2017. gada 16. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Malatya Kayısısı (ACVN))

Malatya Kayısısı

1

*

Komisijas Regula (ES) 2017/1221 (2017. gada 22. jūnijs), ar ko attiecībā uz iztvaikošanas emisijas noteikšanas metodiku (4. tipa tests) groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1222 (2017. gada 26. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kiełbasa biała parzona wielkopolska (AĢIN))

Kiełbasa biała parzona wielkopolska

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1223 (2017. gada 5. jūlijs), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Tomme de Savoie (AĢIN))

Tomme de Savoie

14

*

Komisijas Regula (ES) 2017/1224 (2017. gada 6. jūlijs), ar ko groza V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (
  1
  )

1

16

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/1225 (2017. gada 16. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/288/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Portugālē

19

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1226 (2017. gada 30. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/544, ar ko apstiprina Grieķijas makroekonomikas korekciju programmu (2015/1411)

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 7.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 174/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1220

(2017. gada 16. jūnijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Malatya Kayısısı (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Turcijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Malatya Kayısısı, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Turcijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Malatya Kayısısı, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Malatya Kayısısı būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Malatya Kayısısı būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Malatya Kayısısı (ACVN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 16. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 10, 13.1.2017., 11. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 7.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 174/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 174/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/1221

(2017. gada 22. jūnijs),

ar ko attiecībā uz iztvaikošanas emisijas noteikšanas metodiku (4. tipa tests) groza Regulu (EK) Nr. 692/2008

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (1) un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 715/2007 paredz, ka jauniem viegldarba transportlīdzekļiem jāatbilst noteiktām emisijas (tostarp iztvaikošanas emisijas) robežvērtībām. Īpašos tehniskos noteikumus, ar kuriem īsteno minēto regulu, pieņēma ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 715/2007 paredz, ka jauniem viegldarba transportlīdzekļiem jāatbilst noteiktām emisijas (tostarp iztvaikošanas emisijas) robežvērtībām. Īpašos tehniskos noteikumus, ar kuriem īsteno minēto regulu, pieņēma ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 (2).

| (2) | Komisija 2011. gada martā izveidoja darba grupu, kurā iekļāva visas ieinteresētās personas un kuras mērķis bija caurskatīt esošo iztvaikošanas emisijas mērīšanas metodiku un izstrādāt jaunu metodiku, galvenokārt pievēršoties tādiem jautājumiem kā attīrīšanas stratēģija, etanola ietekme uz aktīvās ogles kārbas darbspēju, ilgizturība, degvielas caurlaidība un uzpildes emisijas. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2011. gada martā izveidoja darba grupu, kurā iekļāva visas ieinteresētās personas un kuras mērķis bija caurskatīt esošo iztvaikošanas emisijas mērīšanas metodiku un izstrādāt jaunu metodiku, galvenokārt pievēršoties tādiem jautājumiem kā attīrīšanas stratēģija, etanola ietekme uz aktīvās ogles kārbas darbspēju, ilgizturība, degvielas caurlaidība un uzpildes emisijas.

| (3) | Darba grupa savu darbu balstīja uz vairākiem elementiem divos Komisijas Kopīgā pētniecības centra publicētos ziņojumos: Estimating the Costs and Benefits of Introducing a new European Evaporative Emissions Test Procedure un Review of the European Test Procedure for Evaporative Emissions: Main Issues and Proposed Solutions. |
| --- | --- |

(3)

Darba grupa savu darbu balstīja uz vairākiem elementiem divos Komisijas Kopīgā pētniecības centra publicētos ziņojumos: Estimating the Costs and Benefits of Introducing a new European Evaporative Emissions Test Procedure un Review of the European Test Procedure for Evaporative Emissions: Main Issues and Proposed Solutions.

| (4) | Darba grupas veiktajā analīzē tika konstatētas vairākas nepilnības, kas mazina iztvaikošanas emisijas kontroles efektivitāti un kas jānovērš, lai nodrošinātu apmierinošu vides aizsardzības līmeni. Tādēļ ir lietderīgi esošajā tipa apstiprināšanas procedūrā ieviest divas jaunas procedūras, kas saistītas ar aktīvās ogles kārbas vecināšanu un degvielas sistēmas caurlaidības noteikšanu. |
| --- | --- |

(4)

Darba grupas veiktajā analīzē tika konstatētas vairākas nepilnības, kas mazina iztvaikošanas emisijas kontroles efektivitāti un kas jānovērš, lai nodrošinātu apmierinošu vides aizsardzības līmeni. Tādēļ ir lietderīgi esošajā tipa apstiprināšanas procedūrā ieviest divas jaunas procedūras, kas saistītas ar aktīvās ogles kārbas vecināšanu un degvielas sistēmas caurlaidības noteikšanu.

| (5) | Etanola pievienošana Eiropas benzīna degvielās (jo īpaši, ja sajaukšanai izmanto kopsaliešanas metodi) ietekmē degvielas tvaika spiedienu. Tāpēc, lai labāk atspoguļotu Savienībā pašreiz lietoto degvielu, testēšanā kā standartdegviela būtu jāizmanto E10. |
| --- | --- |

(5)

Etanola pievienošana Eiropas benzīna degvielās (jo īpaši, ja sajaukšanai izmanto kopsaliešanas metodi) ietekmē degvielas tvaika spiedienu. Tāpēc, lai labāk atspoguļotu Savienībā pašreiz lietoto degvielu, testēšanā kā standartdegviela būtu jāizmanto E10.

| (6) | Savienībā joprojām pārdod vienslāņa plastmasas tvertnes, un sagaidāms, ka līdz 2030. gadam ar tādām būs aprīkota lielākā daļa automobiļu Eiropā. Tomēr šādas tvertnes laiž cauri etanolu, kas tādējādi tiek emitēts vidē. Tāpēc, lai ņemtu vērā šo aspektu, ir vajadzīga īpaša procedūra etanola caurlaidības izmērīšanai. |
| --- | --- |

(6)

Savienībā joprojām pārdod vienslāņa plastmasas tvertnes, un sagaidāms, ka līdz 2030. gadam ar tādām būs aprīkota lielākā daļa automobiļu Eiropā. Tomēr šādas tvertnes laiž cauri etanolu, kas tādējādi tiek emitēts vidē. Tāpēc, lai ņemtu vērā šo aspektu, ir vajadzīga īpaša procedūra etanola caurlaidības izmērīšanai.

| (7) | Zviedrijas Valsts ceļu pārvaldes un TUV Nord veiktos pētījumos konstatēts, ka etanola pievienošana ietekmē arī aktīvās ogles kārbas ilgizturību. Šā iemesla dēļ būtu jāievieš jauna procedūra kārbas vecināšanai. Vecinātā kārba pēc tam būtu jāuzstāda testētajamajā transportlīdzeklī un jāizmanto SHED testa laikā. |
| --- | --- |

(7)

Zviedrijas Valsts ceļu pārvaldes un TUV Nord veiktos pētījumos konstatēts, ka etanola pievienošana ietekmē arī aktīvās ogles kārbas ilgizturību. Šā iemesla dēļ būtu jāievieš jauna procedūra kārbas vecināšanai. Vecinātā kārba pēc tam būtu jāuzstāda testētajamajā transportlīdzeklī un jāizmanto SHED testa laikā.

| (8) | Pašreizējās attīrīšanas stratēģijas, ko izmanto Savienības transportlīdzekļos, nav atbilstošas, jo īpaši braukšanai pilsētas apstākļos, un var novest pie noplūdes emisijas palielināšanās. Šajā sakarā tika pārskatīts testa brauciens pirms SHED testa, un diennakts testa ilgums būtu jāpagarina līdz 48 stundām. |
| --- | --- |

(8)

Pašreizējās attīrīšanas stratēģijas, ko izmanto Savienības transportlīdzekļos, nav atbilstošas, jo īpaši braukšanai pilsētas apstākļos, un var novest pie noplūdes emisijas palielināšanās. Šajā sakarā tika pārskatīts testa brauciens pirms SHED testa, un diennakts testa ilgums būtu jāpagarina līdz 48 stundām.

| (9) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 692/2008 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 692/2008 būtu attiecīgi jāgroza.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 692/2008

Regulu (EK) Nr. 692/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantā pievieno šādu 45. līdz 48. punktu:






  “45. | “degvielas glabāšanas sistēma” ir ierīces degvielas glabāšanai, un tās ir degvielas tvertne, degvielas uzpildes atvere, uzpildes atveres vāciņš un degvielas sūknis; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantā pievieno šādu 45. līdz 48. punktu:

“45.

“degvielas glabāšanas sistēma” ir ierīces degvielas glabāšanai, un tās ir degvielas tvertne, degvielas uzpildes atvere, uzpildes atveres vāciņš un degvielas sūknis;

| 46. | “caurlaidības koeficients (PF)” ir ogļūdeņražu emisija, kas atspoguļo degvielas glabāšanas sistēmas caurlaidīgumu; |
| --- | --- |

46.

“caurlaidības koeficients (PF)” ir ogļūdeņražu emisija, kas atspoguļo degvielas glabāšanas sistēmas caurlaidīgumu;

PF

| 47. | “vienslāņa tvertne” ir degvielas tvertne, kas veidota no viena materiāla slāņa; |
| --- | --- |

47.

“vienslāņa tvertne” ir degvielas tvertne, kas veidota no viena materiāla slāņa;

| 48. | “daudzslāņu tvertne” ir degvielas tvertne, kas veidota no vismaz divu dažādu materiālu slāņiem, no kuriem viens ir ogļūdeņražu (tai skaitā etanola) necaurlaidīgs.”; |
| --- | --- |

48.

“daudzslāņu tvertne” ir degvielas tvertne, kas veidota no vismaz divu dažādu materiālu slāņiem, no kuriem viens ir ogļūdeņražu (tai skaitā etanola) necaurlaidīgs.”;

| 2) | 17. pantā pēc otrās daļas iekļauj šādu daļu:
  “VI pielikumu, kas grozīts ar Komisija Regulu (ES) 2017/1221 (*1), piemēro no 2019. gada 1. septembra visiem jauniem transportlīdzekļiem, kuri reģistrēti minētajā datumā vai vēlāk.

  (*1)  
  OV L 174, 7.7.2017, 3. lpp.
  ”;" |
| --- | --- |

2)

17. pantā pēc otrās daļas iekļauj šādu daļu:

“VI pielikumu, kas grozīts ar Komisija Regulu (ES) 2017/1221 (*1), piemēro no 2019. gada 1. septembra visiem jauniem transportlīdzekļiem, kuri reģistrēti minētajā datumā vai vēlāk.

*1

(*1)  
  OV L 174, 7.7.2017, 3. lpp.
  ”;"

*1

| 3) | VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

3)

VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 18. jūlija Regula (EK) Nr. 692/2008, ar kuru īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 199, 28.7.2008., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“VI PIELIKUMS

1.   Ievads

1.1.   Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra 4. tipa testam, kurā nosaka ogļūdeņražu emisijas, kas iztvaiko no degvielas sistēmām transportlīdzekļos ar dzirksteļaizdedzes dzinējiem.

2.   Tehniskās prasības

2.1.   Ievads

Procedūra ietver iztvaikošanas emisijas testu un divus papildu testus, no kuriem viens ir aktīvās ogles kārbas vecināšanas tests, kas aprakstīts 5.1. punktā, un otrs – degvielas glabāšanas sistēmas caurlaidīguma tests, kas aprakstīts 5.2. punktā.

Iztvaikošanas emisijas tests (1. attēls) ir paredzēts tam, lai noteiktu ogļūdeņražu iztvaikošanas emisiju, ko rada diennakts temperatūras svārstības, karstuma radītie izgarojumi transportlīdzekļa stāvēšanas laikā un braukšana pilsētas apstākļos.

2.2.   Iztvaikošanas emisijas testam ir šādi posmi:

| a) | testa brauciens, kurš ietver braukšanas ciklu pilsētas apstākļos (pirmā daļa) un ārpuspilsētas apstākļos (otrā daļa), kam seko divi braukšanas cikli pilsētas apstākļos (pirmā daļa); |
| --- | --- |

a)

testa brauciens, kurš ietver braukšanas ciklu pilsētas apstākļos (pirmā daļa) un ārpuspilsētas apstākļos (otrā daļa), kam seko divi braukšanas cikli pilsētas apstākļos (pirmā daļa);

| b) | karstuma radītā izgarojuma zudumu noteikšana; |
| --- | --- |

b)

karstuma radītā izgarojuma zudumu noteikšana;

| c) | diennakts zudumu noteikšana. |
| --- | --- |

c)

diennakts zudumu noteikšana.

Ogļūdeņražu masas emisijas no karstuma radītā izgarojuma un diennakts zudumu posmiem sasummē kopā ar caurlaidības koeficientu, lai iegūtu kopējo testa rezultātu.

3.   Transportlīdzeklis un degviela

3.1.   Transportlīdzeklis

3.1.1.   Transportlīdzeklim jābūt labā mehāniskā stāvoklī, iepriekš piestrādātam un ar vismaz 3 000 km nobraukumu pirms testa. Iztvaikošanas emisijas noteikšanai reģistrē sertifikācijai izmantotā transportlīdzekļa nobraukumu un vecumu. Iztvaikošanas emisijas kontroles sistēmai bija jābūt pievienotai un jādarbojas pareizi visā piestrādes periodā, un aktīvās ogles kārbai(-ām) bija jābūt izmantotai(-ām) normālā režīmā bez pārmērīgas attīrīšanas vai slogošanas. Aktīvās ogles kārbai(-ām), kas vecināta(-as) atbilstoši 5.1. punktā aprakstītajai procedūrai, jābūt pievienotai(-ām), kā parādīts 1. attēlā.

3.2.   Degviela

3.2.1.   Izmanto I tipa E10 standartdegvielu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 692/2008 IX pielikumā. Šajā regulā E10 standartdegviela ir I tipa standartdegviela, izņemot kārbas vecināšanai, kas aprakstīta 5.1. punktā.

4.   Testēšanas aprīkojums iztvaikošanas testam

4.1.   Šasijas dinamometrs

Šasijas dinamometram jāatbilst ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 4.a pielikuma 1. papildinājuma prasībām.

4.2.   Iztvaikošanas emisijas mērīšanas kamera

Iztvaikošanas emisijas mērīšanas kamerai jāatbilst ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 4.2. punkta prasībām.

1. attēls

Iztvaikošanas emisijas noteikšana

3 000 km piestrādes periods (bez pārmērīgas attīrīšanas/slogošanas)

Vecinātas(-u) kārbas(-u) izmantojums

Transportlīdzekļa tīrīšana ar tvaika strūklu (ja nepieciešams)

Degvielas neradītu fona emisiju avotu samazināšana vai likvidēšana (ja saņemta piekrišana)

Degvielas sistēmas vecināšana

Aptuveni 5 mēn. garumā

Atstāj izgarot 293 K temperatūrā vismaz uz 6 h

Karstuma radītā izgarojuma tests: MHS

Karstā iedarbināšana < 2 min, pēc tam divi 1. daļas cikli

Atstāj izgarot no 20 °C līdz 30 °C uz 12 līdz 36 h

Atstāj izgarot no 20 °C līdz 30 °C uz 12 līdz 36 h

Beigas

MHS + MD1 + MD2 + 2PF < 2,0 g/tests

2. dienas diennakts tests: MD2

1. dienas diennakts tests: MD1

Caurlaidības koeficients: PF

293 K ± 2 K (20 °C ± 2 °C)

Tstart = 293 K (20 °C)

Tmin = 308 K; ΔT = 15 K

24 h, diennakts testu skaits = 2

Tmin = 296 K (23 °C)

Tmax = 304 K (31 °C)

60 min ± 0,5 min

NEDC testa brauciens

un maks. 2 min pirms dzinēja izslēgšanas

1. tips: viens 1. daļas + viens 2. daļas cikls

Tstart = 293 K līdz 303 K (20–30 °C)

Pēc tam divi 1. daļas cikli

1. tips: viens 1. daļas + divi 2. daļas cikli

Tstart = 293 K līdz 303 K (20–30 °C)

Degvielas temperatūra: 291 K ± 8 K (18 °C ± 8 °C)

40 % ± 2 % no tvertnes nominālās ietilpības

Vides temperatūra: 293 K līdz 303 K (20–30 °C)

6 h līdz 36 h

Maks. 7 min

Maks. 1 h

Vecinātas kārbas slogošana līdz caurkļūšanai

Degvielas izliešana un atk. uzpilde

Iepriekšējas sagatavošanas brauciens

Maks. 5 min

Kārbas vecināšana stendā

Aptuveni 2 mēn. garumā

Maks. 1 h

Sākums

| Piezīmes: | 1. | Iztvaikošanas emisijas kontroles saimes – kā I pielikuma 3.2. punktā. |
| --- | --- | --- |

Piezīmes:

1.

Iztvaikošanas emisijas kontroles saimes – kā I pielikuma 3.2. punktā.

| 2. | Izplūdes gāzu emisiju var mērīt I tipa testa braucienā, bet šo mērījumu neizmanto tiesību aktos paredzētiem nolūkiem. Tiesību aktos noteiktais izplūdes gāzu emisiju tests joprojām ir veicams atsevišķi. |
| --- | --- |

2.

Izplūdes gāzu emisiju var mērīt I tipa testa braucienā, bet šo mērījumu neizmanto tiesību aktos paredzētiem nolūkiem. Tiesību aktos noteiktais izplūdes gāzu emisiju tests joprojām ir veicams atsevišķi.

4.3.   Analītiskās sistēmas

Analītiskajām sistēmām jāatbilst ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 4.3. punkta prasībām.

4.4.   Temperatūras reģistrācija

Temperatūras reģistrācijai jāatbilst ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 4.5. punkta prasībām.

4.5.   Spiediena reģistrācija

Spiediena reģistrācijai jāatbilst ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 4.6. punkta prasībām.

4.6.   Ventilatori

Ventilatoriem jāatbilst ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 4.7. punkta prasībām.

4.7.   Gāzes

Gāzēm jāatbilst ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 4.8. punkta prasībām.

4.8.   Papildu aprīkojums

Papildu aprīkojumam jāatbilst ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 4.9. punkta prasībām.

5.   Testa procedūra

5.1.   Kārbas(-u) vecināšana stendā

Pirms izpilda karstuma radītā izgarojuma un diennakts zudumu sekvences, kārba(-as) jāvecina atbilstoši 2. attēlā aprakstītajai procedūrai.

2. attēls

Procedūra kārbas(-u) vecināšanai stendā

× 50

3. Degvielvecināšana 300 ciklus (BWC

2. Kārbas vibratorās kondicionēšanas tests: Kārbu krata pa vertikālo asi 12 h. Kopējais Grms > 1,5 ar frekvenci 30 ± 10 Hz

1. Termiskās kondicionēšanas tests: Kārbu uzsilda no –15 °C līdz 60 °C 210 min; temp. gradients 1 °C/min

Atlasa jaunu kārbas paraugu

Testa sākums

5.1.1.   Termiskās kondicionēšanas tests

Īpašā temperatūras kamerā kārbu(-as) pakļauj cikliem temperatūrā no –15 °C līdz 60 °C ar 30 minūšu stabilizāciju –15 °C un 60 °C temperatūrā. Katrs cikls ilgst 210 minūtes, kā parādīts 3. attēlā. Temperatūras gradientam jābūt pēc iespējas tuvākām 1 °C/min. Caur kārbu(-ām) nevajadzētu plūst mākslīgai gaisa plūsmai.

Ciklu atkārto 50 reizes pēc kārtas. Kopumā šī darbība ilgs 175 stundas.

3. attēls

Termiskās kondicionēšanas cikls

Temperatūra (°C) attiecībā pret laiku (min)

5.1.2.   Kārbas vibratorās kondicionēšanas tests

Pēc termiskās vecināšanas kārbu(-as) krata pa vertikālo asi, kārbu(-as) uzstādot atbilstoši tās/to vērsumam transportlīdzeklī, ar kopējo Grms
   (1) > 1,5 m/s2 un frekvenci 30 ± 10 Hz. Testa ilgums ir 12 stundas.

5.1.3.   Kārbas degvielvecināšanas tests

5.1.3.1.   Degvielvecināšana 300 ciklos

5.1.3.1.1.   Pēc termiskās kondicionēšanas testa un vibratorā testa kārbu(-as) vecina, izmantojot I tipa E10 pārdošanā esošo degvielu, kā norādīts 5.1.3.1.1.1. punktā, un slāpekli vai gaisu ar degvielas tvaiku tilpumu 50 ± 15 %. Degvielas tvaiku iepildes ātrumam jābūt 60 ± 20 g/h.

Kārbu(-as) slogo, līdz tiek sasniegts attiecīgais caurkļūšanas punkts. Caurkļūšanu uzskata par punktu, kurā kumulatīvais emitēto ogļūdeņražu daudzums ir 2 grami. Alternatīvi, slogošanu uzskata par pabeigtu, kad līdzvērtīgais koncentrācijas līmenis ventilācijas atverē sasniedz 3 000 ppm.

5.1.3.1.1.1.   E10 pārdošanā esošajai degvielai, ko izmanto šajā testā, jāatbilst tām pašām prasībām kā E10 standartdegvielai šādos aspektos:

| — | blīvums pie 15 °C, |
| --- | --- |

—

blīvums pie 15 °C,

| — | tvaika spiediens (DVPE), |
| --- | --- |

—

tvaika spiediens (DVPE),

| — | destilācija (tikai iztvaikošana), |
| --- | --- |

—

destilācija (tikai iztvaikošana),

| — | ogļūdeņražu analīze (tikai olefīni, aromātiskie ogļūdeņraži, benzols), |
| --- | --- |

—

ogļūdeņražu analīze (tikai olefīni, aromātiskie ogļūdeņraži, benzols),

| — | skābekļa saturs, |
| --- | --- |

—

skābekļa saturs,

| — | etanola saturs. |
| --- | --- |

—

etanola saturs.

5.1.3.1.2.   Kārbu(-as) attīra atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.1.3.8. punktā aprakstītajai procedūrai. Standarta apstākļi ir 273,2 K un 101,33 kPa.

Kārba jāattīra 5 minūtes līdz 1 stundu pēc slogošanas.

5.1.3.1.3.   Šā pielikuma 5.1.3.1.1. un 5.1.3.1.2. punktā aprakstītās procedūras soļus atkārto 50 reižu, pēc kā izmēra butāna darbspēju (BWC), kas ir aktīvās ogles kārbas spēja absorbēt un desorbēt butānu no sausa gaisa noteiktos apstākļos piecos butāna ciklos, kā aprakstīts 5.1.3.1.4. punktā. Vecināšana ar degvielas tvaiku turpinās, līdz tiek izpildīti 300 cikli. Pēc šiem 300 cikliem izmēra BWC piecos butāna ciklos, kā aprakstīts 5.1.3.1.4. punktā.

5.1.3.1.4.   Pēc 50 un 300 degvielvecināšanas cikliem izmēra BWC. Mērījumu veic, kārbu slogojot, kā aprakstīts ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.1.6.3. punktā, līdz caurkļūšanai. BWC reģistrē.

Kārbu(-as) attīra atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.1.3.8. punktā aprakstītajai procedūrai.

Kārba jāattīra 5 minūtes līdz 1 stundu pēc slogošanas.

Butānslogošanas darbību atkārto piecas reizes. BWC reģistrē pēc katra butānslogošanas soļa. BWC
  50 aprēķina kā piecu BWC vidējo vērtību un reģistrē.

Kopumā kārbu(-as) vecina 300 degvielvecināšanas ciklos + 10 butāna ciklos, un pēc tam to/tās uzskata par stabilizētu(-ām).

5.1.3.2.   Ja kārbu(-as) piegādā piegādātājs, ražotājs iepriekš informē tipa apstiprinātājas iestādes, lai tās piegādātāja telpās varētu novērot jebkuru vecināšanas posmu.

5.1.3.3.   Ražotājs iesniedz tipa apstiprinātājām iestādēm testēšanas protokolu, kurā iekļauti vismaz šādi elementi:

| — | aktīvās ogles veids, |
| --- | --- |

—

aktīvās ogles veids,

| — | noslogojums, |
| --- | --- |

—

noslogojums,

| — | degvielas specifikācijas, |
| --- | --- |

—

degvielas specifikācijas,

| — | BWC mērījumi. |
| --- | --- |

—

BWC mērījumi.

5.2.   Degvielas sistēmas caurlaidības koeficienta noteikšana (4. attēls)

4. attēls

Caurlaidības koeficienta noteikšana

Atstāj izgarot uz 3 nedēļām 40 °C ± 2 °C

Izmēra HC tādos pašos apstākļos kā diennakts emisijas testā: HC3w

Iztukšo un uzpilda tvertni ar standartdegvielu līdz 40 %

Caurlaidības koeficients = HC20w – HC3w

Izmēra HC tādos pašos apstākļos kā diennakts emisijas testā: HC20w

Iztukšo un uzpilda tvertni ar standartdegvielu līdz 40 %

Uzpilda tvertni ar svaigu standartdegvielu līdz 40 %

Atstāj izgarot uz atlikušajām 17 nedēļām 40 °C ± 2 °C

Testa sākums

Atlasa saimi reprezentējošu degvielas glabāšanas sistēmu un piestiprina to pie stenda, tad uz 20 nedēļām 40 °C ± 2 °C temperatūrā pakļauj izgarošanai ar E10 standartdegvielu. Degvielas glabāšanas sistēmu stendā novieto tā, lai tā būtu vērsta līdzīgi kā sākotnēji transportlīdzeklī.

5.2.1.   Tvertni uzpilda ar svaigu E10 standartdegvielu 18 °C ± 8 °C temperatūrā. Tvertni uzpilda līdz 40 % ± 2 % no tvertnes nominālās ietilpības. Pēc tam stendu ar degvielas sistēmu uz 3 nedēļām novieto īpašā un drošā telpā ar regulējamu temperatūru diapazonā 40 ± 2 °C.

5.2.2.   Trešās nedēļas beigās tvertni iztukšo un atkārtoti uzpilda ar svaigu E10 standartdegvielu 18 °C ± 8 °C temperatūrā 40 % ± 2 % no tvertnes nominālās ietilpības.

6 līdz 36 stundu laikā, no kurām pēdējās 6 stundas 20 °C ± 2 °C temperatūrā, stendu ar degvielas sistēmu novieto VT-SHED un 24 stundas izpilda diennakts procedūru atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.7. punktā aprakstītajai procedūrai. Degvielas sistēmas izvadu novieto ārpus VT-SHED, lai izslēgtu iespēju, ka no tvertnes izvadītās emisijas uzskata par caurlaišanu. Izmēra HC emisiju un vērtību reģistrē kā HC
  3W.

5.2.3.   Stendu ar degvielas sistēmu uz atlikušajām 17 nedēļām atkal novieto īpašā un drošā telpā ar regulējamu temperatūru 40 °C ± 2 °C.

5.2.4.   17. nedēļas beigās tvertni iztukšo un atkārtoti uzpilda ar svaigu standartdegvielu 18 °C ± 8 °C temperatūrā 40 % ± 2 % no tvertnes nominālās ietilpības.

6 līdz 36 stundu laikā, no kurām pēdējās 6 stundas 20 °C ± 2 °C temperatūrā, stendu ar degvielas sistēmu novieto VT-SHED un 24 stundas izpilda diennakts procedūru atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.7. punktā aprakstītajai procedūrai. Degvielas sistēmas izvadu novieto ārpus VT-SHED, lai izslēgtu iespēju, ka no tvertnes izvadītās emisijas uzskata par caurlaišanu. HC emisijas mēra un reģistrē kā HC
  20W.

5.2.5.   Caurlaidības koeficients ir starpība starp HC
  20W un HC
  3W, ko izsaka kā gramus 24 stundās (g/24 h) ar trīs cipariem.

5.2.6.   Ja caurlaidības koeficientu nosaka piegādātājs, ražotājs iepriekš informē tipa apstiprinātājas iestādes, lai būtu iespējams veikt novērošanas kontrolpārbaudi piegādātāja telpās.

5.2.7.   Ražotājs iesniedz tipa apstiprinātājām iestādēm testēšanas protokolu, kurā iekļauti vismaz šādi elementi:

| a) | testētās degvielas glabāšanas sistēmas pilns apraksts, tostarp tāda informācija kā testētās tvertnes tips, tas, vai tvertne ir vienslāņa vai daudzslāņu, un tvertnes un citu degvielas glabāšanas sistēmas daļu izgatavošanai izmantotie materiāli; |
| --- | --- |

a)

testētās degvielas glabāšanas sistēmas pilns apraksts, tostarp tāda informācija kā testētās tvertnes tips, tas, vai tvertne ir vienslāņa vai daudzslāņu, un tvertnes un citu degvielas glabāšanas sistēmas daļu izgatavošanai izmantotie materiāli;

| b) | vidējā temperatūra nedēļā, pie kuras veikta vecināšana; |
| --- | --- |

b)

vidējā temperatūra nedēļā, pie kuras veikta vecināšana;

| c) | 3. nedēļā izmērītā HC (HC
  3W); |
| --- | --- |

c)

3. nedēļā izmērītā HC (HC
  3W);

| d) | 20. nedēļā izmērītā HC (HC
  20W); |
| --- | --- |

d)

20. nedēļā izmērītā HC (HC
  20W);

| e) | iegūtais caurlaidības koeficients (PF). |
| --- | --- |

e)

iegūtais caurlaidības koeficients (PF).

5.2.8.   Atkāpjoties no 5.2.1. līdz 5.2.7. punkta, ražotāji, kuri izmanto daudzslāņu tvertnes, iepriekš aprakstītās pilnās mērīšanas procedūras vietā var izvēlēties izmantot šādu piešķirto caurlaidības koeficientu (APF):

daudzslāņu tvertnes APF = 120 mg/24 h.

5.2.8.1.   Ja ražotājs izvēlas izmantot piešķirto caurlaidības koeficientu, tas iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei deklarāciju, kurā skaidri norādīts tvertnes tips, kā arī deklarāciju par izmantotajiem materiāliem.

5.3.   Karstuma radītā izgarojuma un diennakts zudumu mērīšanas sekvence

Transportlīdzekli sagatavo atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.1.1. un 5.1.2. punktā aprakstītajām prasībām. Pēc ražotāja pieprasījuma un ar atbildīgās iestādes piekrišanu pirms testēšanas var likvidēt vai samazināt degvielas neradītu fona emisiju avotus (piem., izkarsējot riepas vai transportlīdzekli augstā temperatūrā, aizvācot apskalošanas šķidrumu).

5.3.1.   Izgarojums

Transportlīdzekli uz 12 līdz 36 stundām atstāj stāvēt izgarojumu uztveršanas zonā. Stāvēšanas perioda beigās dzinēja eļļas un dzesētāja temperatūrai jābūt vienādai ar temperatūru zonā vai diapazonā ± 3 °C.

5.3.2.   Degvielas izliešana un atkārtota uzpilde

Degvielas izliešanu un atkārtotu uzpildi veic atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.1.7. punktā aprakstītajai procedūrai.

5.3.3.   Iepriekšējas sagatavošanas brauciens

Vienas stundas laikā pēc tam, kad pabeigta degvielas izliešana un atkārtota uzpilde, transportlīdzekli novieto uz šasijas dinamometra un veic I tipa testa vienu pirmās daļas un divus otrās daļas braukšanas ciklus saskaņā ar ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 4.a pielikumu.

Izplūdes gāzu emisiju paraugi šīs darbības laikā netiek ņemti.

5.3.4.   Izgarojums

Piecu minūšu laikā pēc tam, kad pabeigta transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana, to uz 12 līdz 36 stundām atstāj stāvēt izgarojumu uztveršanas zonā. Stāvēšanas perioda beigās dzinēja eļļas un dzesētāja temperatūrai jābūt vienādai ar temperatūru zonā vai diapazonā ± 3 °C.

5.3.5.   Kārbas caurkļūšanas punkts

Kārbu(-as), kas vecināta(-as) saskaņā ar 5.1. punktā aprakstīto sekvenci, slogo līdz caurkļūšanai atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.1.4. punktā aprakstītajai procedūrai.

5.3.6.   Dinamometra tests

5.3.6.1.   Vienas stundas laikā pēc tam, kad pabeigta kārbas slogošana, transportlīdzekli novieto uz šasijas dinamometra un veic I tipa testa vienu pirmās daļas un vienu otrās daļas braukšanas ciklu saskaņā ar ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 4.a pielikumu. Pēc tam dzinēju izslēdz. Šīs darbības laikā var ņemt izplūdes gāzu emisijas paraugus, bet iegūtos rezultātus nedrīkst izmantot izplūdes gāzu emisijas tipa apstiprināšanai.

5.3.6.2.   Divu minūšu laikā pēc tam, kad pabeigts 5.3.6.1. punktā minētais I tipa testa brauciens, veic nākamo transportlīdzekļa sagatavošanas braucienu, kas ietver I tipa testa divus pirmās daļas testa ciklus (karstā iedarbināšana). Pēc tam dzinēju atkal izslēdz. Šīs darbības laikā nav nepieciešams ņemt izplūdes gāzu emisijas paraugus.

5.3.7.   Karstuma radītais izgarojums

Pēc dinamometra testa veic karstuma radītā izgarojuma iztvaikošanas emisijas testu atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.5. punkta prasībām. Karstuma radītā izgarojuma zudumus aprēķina saskaņā ar ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 6. punktu un reģistrē kā MHS
  .

5.3.8.   Izgarojums

Pēc karstuma radītā izgarojuma iztvaikošanas emisijas testa transportlīdzekli pakļauj izgarošanas procesam atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.6. punkta prasībām.

5.3.9.   Diennakts tests

5.3.9.1.   Pēc izgarojuma veic diennakts zudumu pirmreizējo mērīšanu 24 stundu garumā atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.7. punkta prasībām. Emisiju aprēķina atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 6. punkta prasībām. Iegūto vērtību reģistrē kā MD1
  .

5.3.9.2.   Pēc pirmā 24 stundu diennakts testa veic diennakts zudumu otrreizējo mērīšanu 24 stundu garumā atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 5.7. punkta prasībām. Emisiju aprēķina atbilstoši ANO/EEK Noteikumu Nr. 83 7. pielikuma 6. punkta prasībām. Iegūto vērtību reģistrē kā MD2
  .

5.3.10.   Aprēķins

Rezultātam, ko iegūst ar formulu MHS + MD1 + MD2 + 2PF, jābūt mazākam par Regulas (EK) Nr. 715/2007 1. pielikuma 3. tabulā noteikto robežvērtību.

5.3.11.   Ražotājs iesniedz tipa apstiprinātājām iestādēm testēšanas protokolu, kurā iekļauti vismaz šādi elementi:

| a) | izgarošanas periodu apraksts, tostarp norādot ilgumu un vidējās temperatūras; |
| --- | --- |

a)

izgarošanas periodu apraksts, tostarp norādot ilgumu un vidējās temperatūras;

| b) | izmantotās vecinātās kārbas apraksts un norāde uz precīzu vecināšanas protokolu; |
| --- | --- |

b)

izmantotās vecinātās kārbas apraksts un norāde uz precīzu vecināšanas protokolu;

| c) | vidējā temperatūra karstuma radītā izgarojuma testa laikā; |
| --- | --- |

c)

vidējā temperatūra karstuma radītā izgarojuma testa laikā;

| d) | karstuma radītā izgarojuma testa mērījums (HSL); |
| --- | --- |

d)

karstuma radītā izgarojuma testa mērījums (HSL);

| e) | pirmā diennakts testa mērījums (DL1st day
  ); |
| --- | --- |

e)

pirmā diennakts testa mērījums (DL1st day
  );

| f) | otrā diennakts testa mērījums (DL2nd day
  ); |
| --- | --- |

f)

otrā diennakts testa mērījums (DL2nd day
  );

| g) | iztvaikošanas testa galarezultāts, ko aprēķina šādi: MHS + MD1 + MD2 + 2PF. |
| --- | --- |

g)

iztvaikošanas testa galarezultāts, ko aprēķina šādi: MHS + MD1 + MD2 + 2PF.

---

(1)

1

Grms
  : vibrācijas signāla vidējo kvadrātisko (rms) vērtību aprēķina, kāpinot kvadrātā signāla spēcīgumu visos punktos, nosakot kvadrātā kāpinātā spēcīguma vidējo vērtību un pēc tam izvelkot kvadrātsakni no vidējās vērtības. Iegūtais skaitlis ir Grms mērs.

Grms

rms

Grms

---

| 7.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 174/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 174/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1222

(2017. gada 26. jūnijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kiełbasa biała parzona wielkopolska (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Polijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Kiełbasa biała parzona wielkopolska, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Polijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Kiełbasa biała parzona wielkopolska, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Kiełbasa biała parzona wielkopolska būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Kiełbasa biała parzona wielkopolska būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Kiełbasa biała parzona wielkopolska (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 26. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 73, 9.3.2017., 25. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 7.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 174/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 174/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1223

(2017. gada 5. jūlijs),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Tomme de Savoie (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Tomme de Savoie, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Tomme de Savoie, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

| (2) | Francijas iestādes ar 2015. gada 23. novembra vēstuli paziņoja Komisijai, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 4. punktu Francijā reģistrētiem uzņēmumiem, kas izpildījuši minētā panta nosacījumus atbilstīgi 2015. gada 29. oktobra lēmumam par aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Tomme de Savoie, kas publicēts “Francijas Republikas Oficiālā Vēstneša” [Journal Officiel de la République française] 2015. gada 7. novembra numurā, ir piešķirti pārejas laiki, kuri beidzas 2017. gada 31. decembrī un 2025. gada 31. oktobrī. Valsts līmeņa iebildumu iesniegšanas procedūrā viens uzņēmums ir iesniedzis iebildumu pret to, ka vismaz 150 dienas gadā tādas slaucamajām govīm izēdināmās pamatbarības minimālais īpatsvars, kurai jābūt iegūtai no rupjās zaļbarības, ir noteikts 50 % apmērā, savukārt četri uzņēmumi ir iesnieguši iebildumu pret to, ka Abondance, Montbéliarde vai Tarentaise šķirnes slaucamo govju īpatsvars piensaimniecību ganāmpulkos ir noteikts 75 % apmērā; visi šie uzņēmumi ir norādījuši, ka viņiem vajadzīgs laiks, lai veiktu attiecīgus pielāgojumus savās saimniecībās. Uzņēmumi ir likumīgi tirgojuši Tomme de Savoie nepārtraukti vismaz piecus gadus pirms pieteikuma iesniegšanas. Pārejas laiks, kas beidzas 2017. gada 31. decembrī, attiecas uz uzņēmumu GAEC Le Seysselan, Vallod, 74910 SEYSSEL, savukārt pārejas laiks, kas beidzas 2025. gada 31. oktobrī, attiecas uz uzņēmumiem EARL la Ferme de Combette, GAEC Les Airelles, EARL La Ferme des 3 Quartiers, GAEC La Ferme de la Ville. |
| --- | --- |

(2)

Francijas iestādes ar 2015. gada 23. novembra vēstuli paziņoja Komisijai, ka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 4. punktu Francijā reģistrētiem uzņēmumiem, kas izpildījuši minētā panta nosacījumus atbilstīgi 2015. gada 29. oktobra lēmumam par aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Tomme de Savoie, kas publicēts “Francijas Republikas Oficiālā Vēstneša” [Journal Officiel de la République française] 2015. gada 7. novembra numurā, ir piešķirti pārejas laiki, kuri beidzas 2017. gada 31. decembrī un 2025. gada 31. oktobrī. Valsts līmeņa iebildumu iesniegšanas procedūrā viens uzņēmums ir iesniedzis iebildumu pret to, ka vismaz 150 dienas gadā tādas slaucamajām govīm izēdināmās pamatbarības minimālais īpatsvars, kurai jābūt iegūtai no rupjās zaļbarības, ir noteikts 50 % apmērā, savukārt četri uzņēmumi ir iesnieguši iebildumu pret to, ka Abondance, Montbéliarde vai Tarentaise šķirnes slaucamo govju īpatsvars piensaimniecību ganāmpulkos ir noteikts 75 % apmērā; visi šie uzņēmumi ir norādījuši, ka viņiem vajadzīgs laiks, lai veiktu attiecīgus pielāgojumus savās saimniecībās. Uzņēmumi ir likumīgi tirgojuši Tomme de Savoie nepārtraukti vismaz piecus gadus pirms pieteikuma iesniegšanas. Pārejas laiks, kas beidzas 2017. gada 31. decembrī, attiecas uz uzņēmumu GAEC Le Seysselan, Vallod, 74910 SEYSSEL, savukārt pārejas laiks, kas beidzas 2025. gada 31. oktobrī, attiecas uz uzņēmumiem EARL la Ferme de Combette, GAEC Les Airelles, EARL La Ferme des 3 Quartiers, GAEC La Ferme de la Ville.

| (3) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (4) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(4)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Tomme de Savoie (AĢIN).

2. pants

Uz aizsardzību, kas piešķirta saskaņā ar 1. pantu, attiecas pārejas laiks, kuru Francija, ņemot vērā 2015. gada 29. oktobra lēmumu par aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Tomme de Savoie, kas publicēts “Francijas Republikas Oficiālā Vēstneša” [Journal Officiel de la République française] 2015. gada 7. novembra numurā, ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 4. punktu piešķīrusi uzņēmumiem, kuri atbilst minētā panta nosacījumiem.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 5. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 1996. gada 12. jūnija Regula (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV C 58, 23.2.2017., 30. lpp.

3

---

| 7.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 174/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 174/16

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/1224

(2017. gada 6. jūlijs),

ar ko groza V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 31. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1223/2009 V pielikuma 57. ieraksts nosaka, ka 2-metil-2H-izotiazol-3-onu, kam saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu sastāvdaļu vienoto starptautisko nomenklatūru (INCI) piešķirts nosaukums metilizotiazolinons (Methylisothiazolinone), CAS numurs 2682-20-4, ir atļauts lietot kosmētikas līdzekļos, ko noskalo, kā konservantu, ja tā koncentrācija nepārsniedz 0,01 % (masas) (100 ppm). |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 V pielikuma 57. ieraksts nosaka, ka 2-metil-2H-izotiazol-3-onu, kam saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu sastāvdaļu vienoto starptautisko nomenklatūru (INCI) piešķirts nosaukums metilizotiazolinons (Methylisothiazolinone), CAS numurs 2682-20-4, ir atļauts lietot kosmētikas līdzekļos, ko noskalo, kā konservantu, ja tā koncentrācija nepārsniedz 0,01 % (masas) (100 ppm).

| (2) | Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (SCCS) 2015. gada 15. decembrī ir pieņēmusi atzinumu par metilizotiazolinona nekaitīgumu (2). SCCS ir secinājusi, ka attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, ko noskalo, metilizotiazolinona koncentrācija 0,0015 % (15 ppm) tiek uzskatīta par patērētājiem nekaitīgu no kontaktalerģijas izraisīšanas viedokļa. |
| --- | --- |

(2)

Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (SCCS) 2015. gada 15. decembrī ir pieņēmusi atzinumu par metilizotiazolinona nekaitīgumu (2). SCCS ir secinājusi, ka attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, ko noskalo, metilizotiazolinona koncentrācija 0,0015 % (15 ppm) tiek uzskatīta par patērētājiem nekaitīgu no kontaktalerģijas izraisīšanas viedokļa.

| (3) | Ņemot vērā minēto SCCS atzinumu, ir svarīgi risināt to, ka ir palielinājies metilizotiazolinona izraisītu alerģiju skaits, un tāpēc minētā viela kosmētikas līdzekļos, kurus noskalo, būtu turpmāk jāierobežo. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā minēto SCCS atzinumu, ir svarīgi risināt to, ka ir palielinājies metilizotiazolinona izraisītu alerģiju skaits, un tāpēc minētā viela kosmētikas līdzekļos, kurus noskalo, būtu turpmāk jāierobežo.

| (4) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1223/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1223/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Nozarei būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā veikt vajadzīgās izmaiņas līdzekļu sastāvā, lai tos laistu tirgū, un neatbilstošo līdzekļu izņemšanai no tirgus. |
| --- | --- |

(5)

Nozarei būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā veikt vajadzīgās izmaiņas līdzekļu sastāvā, lai tos laistu tirgū, un neatbilstošo līdzekļu izņemšanai no tirgus.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

No 2018. gada 27. janvāra Savienības tirgū laiž tikai tādus kosmētikas līdzekļus, kas atbilst šīs regulas prasībām.

No 2018. gada 27. aprīļa Savienības tirgū dara pieejamus tikai tādus kosmētikas līdzekļus, kas atbilst šīs regulas prasībām.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 6. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.

1

(2)  SCCS/1557/15 (III iesniegšana).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 V pielikuma 57. ierakstu aizstāj ar šādu:

| Atsauces numurs | Vielas identifikācija | Nosacījumi | Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīmiskais nosaukums / INN | Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā | CAS numurs | EK numurs | Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas | Maksimālā pieļaujamā koncentrācija gatavā maisījumā | Citi | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| “57 | 2-metil-2H-izotiazol-3-ons | Methylisothiazolinone (*1) | 2682-20-4 | 220-239-6 | Līdzekļi, ko noskalo | 0,0015 % | | |

Atsauces numurs

Vielas identifikācija

Nosacījumi

Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums

Ķīmiskais nosaukums / INN

Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā

CAS numurs

EK numurs

Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas

Maksimālā pieļaujamā koncentrācija gatavā maisījumā

Citi

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“57

2-metil-2H-izotiazol-3-ons

Methylisothiazolinone (*1)

2682-20-4

220-239-6

Līdzekļi, ko noskalo

0,0015 %

---

(*1)  
  Methylisothiazolinone reglamentēts arī V pielikuma 39. ierakstā maisījumā ar methylchloroisothiazolinone. Abi ieraksti viens otru izslēdz: Methylchloroisothiazolinone (un) methylisothiazolinone maisījuma izmantošana nav savienojama ar methylisothiazolinone viena paša izmantošanu tajā pašā līdzeklī.”

*1

Methylisothiazolinone

methylchloroisothiazolinone

Methylchloroisothiazolinone

methylisothiazolinone

methylisothiazolinone

---

LĒMUMI

| 7.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 174/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 174/19

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1225

(2017. gada 16. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2010/288/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Portugālē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2010/288/ES (1) saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nolēma, ka Portugālē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka 2009. gadā plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 5,9 % no IKP, kas tādējādi pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Bija plānots, ka vispārējās valdības bruto parāds (kas kopš 2005. gada pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 60 % no IKP) 2009. gadā sasniegs 74,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2010/288/ES (1) saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nolēma, ka Portugālē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka 2009. gadā plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 5,9 % no IKP, kas tādējādi pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Bija plānots, ka vispārējās valdības bruto parāds (kas kopš 2005. gada pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 60 % no IKP) 2009. gadā sasniegs 74,5 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2009. gada 2. decembrī pieņēma Portugālei adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2013. gadam. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2010. gada 2. jūnijs. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2009. gada 2. decembrī pieņēma Portugālei adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2013. gadam. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2010. gada 2. jūnijs.

| (3) | Pamatojoties uz Portugāles iestāžu finansiālā atbalsta sniegšanas lūgumu, kas bija adresēts Savienībai, dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF), Padome Portugālei piešķīra finansiālo atbalstu (3). Starp Komisiju un Portugāles iestādēm 2011. gada 17. maijā tika parakstīts Saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem. Kopš tā laika Padome, pamatojoties uz Līguma 126. panta 7. punktu, ir sniegusi divus jaunus, Portugālei adresētus ieteikumus (2012. gada 9. oktobrī un 2013. gada 21. jūnijā), ar kuriem pārmērīga budžeta deficīta novēršanai noteikto termiņu pagarināja attiecīgi līdz 2014. un 2015. gadam. Abos gadījumos Padome secināja, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus, taču ir norisinājušies negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 472/2013 (4) 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu Portugāle bija atbrīvota no pienākuma iesniegt atsevišķu ziņojumu saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta procedūru, un tā iesniedza ziņojumu tikai tās makroekonomikas korekciju programmas satvarā (5). |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Portugāles iestāžu finansiālā atbalsta sniegšanas lūgumu, kas bija adresēts Savienībai, dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF), Padome Portugālei piešķīra finansiālo atbalstu (3). Starp Komisiju un Portugāles iestādēm 2011. gada 17. maijā tika parakstīts Saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem. Kopš tā laika Padome, pamatojoties uz Līguma 126. panta 7. punktu, ir sniegusi divus jaunus, Portugālei adresētus ieteikumus (2012. gada 9. oktobrī un 2013. gada 21. jūnijā), ar kuriem pārmērīga budžeta deficīta novēršanai noteikto termiņu pagarināja attiecīgi līdz 2014. un 2015. gadam. Abos gadījumos Padome secināja, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus, taču ir norisinājušies negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 472/2013 (4) 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu Portugāle bija atbrīvota no pienākuma iesniegt atsevišķu ziņojumu saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta procedūru, un tā iesniedza ziņojumu tikai tās makroekonomikas korekciju programmas satvarā (5).

| (4) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu Padome 2016. gada 12. jūlijā nolēma, ka Portugāle nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu. Padome saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu 2016. gada 8. augustā pieņēma lēmumu, ar ko Portugālei pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, tādējādi nosakot jaunu termiņu deficīta novēršanai līdz 2016. gadam. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2016. gada 15. oktobris. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu Padome 2016. gada 12. jūlijā nolēma, ka Portugāle nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu. Padome saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu 2016. gada 8. augustā pieņēma lēmumu, ar ko Portugālei pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, tādējādi nosakot jaunu termiņu deficīta novēršanai līdz 2016. gadam. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2016. gada 15. oktobris.

| (5) | Komisija 2016. gada 16. novembrī secināja, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus atbilstoši Padomes 2016. gada 8. augusta lēmumam saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2016. gada 16. novembrī secināja, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus atbilstoši Padomes 2016. gada 8. augusta lēmumam saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu.

| (6) | Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz statistikas datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (6) 3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda statistikas dati un citi saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz statistikas datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (6) 3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda statistikas dati un citi saistītie rādītāji.

| (7) | Padomei, pamatojoties uz paziņotajiem statistikas datiem, ir jālemj par to, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir atceļams. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu periodā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (7). |
| --- | --- |

(7)

Padomei, pamatojoties uz paziņotajiem statistikas datiem, ir jālemj par to, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir atceļams. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu periodā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (7).

| (8) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Portugāles 2017. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz Stabilitātes programmu 2017.–2021. gadam un Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | pēc tam, kad 2015. gadā tika sasniegti 4,4 % no IKP (3,1 % no IKP, atskaitot vienreizējos pasākumus), vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā tika samazināts līdz 2,0 % no IKP (2,3 % no IKP, atskaitot vienreizējos pasākumus). Salīdzinājumā ar budžetā 2016. gadam noteiktajiem mērķiem budžeta deficīta samazinājums 2016. gadā galvenokārt bija saistīts ar kārtējo izdevumu ierobežošanu (– 0,9 % no IKP), jo īpaši attiecībā uz starppatēriņa izdevumiem, un kapitāla izdevumu nepietiekamu izpildi (– 0,5 % no IKP), kas vairāk nekā atsvēra nepietiekamos ieņēmumus (1,1 % no IKP) gan attiecībā uz nodokļu ieņēmumiem, gan ar nodokļiem nesaistītiem ieņēmumiem, |
| --- | --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Portugāles 2017. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz Stabilitātes programmu 2017.–2021. gadam un Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

—

pēc tam, kad 2015. gadā tika sasniegti 4,4 % no IKP (3,1 % no IKP, atskaitot vienreizējos pasākumus), vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā tika samazināts līdz 2,0 % no IKP (2,3 % no IKP, atskaitot vienreizējos pasākumus). Salīdzinājumā ar budžetā 2016. gadam noteiktajiem mērķiem budžeta deficīta samazinājums 2016. gadā galvenokārt bija saistīts ar kārtējo izdevumu ierobežošanu (– 0,9 % no IKP), jo īpaši attiecībā uz starppatēriņa izdevumiem, un kapitāla izdevumu nepietiekamu izpildi (– 0,5 % no IKP), kas vairāk nekā atsvēra nepietiekamos ieņēmumus (1,1 % no IKP) gan attiecībā uz nodokļu ieņēmumiem, gan ar nodokļiem nesaistītiem ieņēmumiem,

| — | Portugāles valdības 2017. gada 28. aprīlī iesniegtajā Stabilitātes programmā 2017.–2021. gadam paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2017. gadā samazināsies līdz 1,5 % no IKP un 2018. gadā sasniegs 1,0 % no IKP. Komisija 2017. gada pavasara prognozē paredz, ka deficīts 2017. gadā būs 1,8 % no IKP un 2018. gadā 1,9 % no IKP, tādējādi prognozes periodā paliekot zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības (3 % no IKP). Minētajās prognozēs nav ietverta to banku atbalsta pasākumu potenciālā deficītu palielinošā ietekme, kuri neapdraud ilgtspējīgu budžeta deficīta samazināšanu, |
| --- | --- |

—

Portugāles valdības 2017. gada 28. aprīlī iesniegtajā Stabilitātes programmā 2017.–2021. gadam paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2017. gadā samazināsies līdz 1,5 % no IKP un 2018. gadā sasniegs 1,0 % no IKP. Komisija 2017. gada pavasara prognozē paredz, ka deficīts 2017. gadā būs 1,8 % no IKP un 2018. gadā 1,9 % no IKP, tādējādi prognozes periodā paliekot zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības (3 % no IKP). Minētajās prognozēs nav ietverta to banku atbalsta pasākumu potenciālā deficītu palielinošā ietekme, kuri neapdraud ilgtspējīgu budžeta deficīta samazināšanu,

| — | strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, 2016. gadā uzlabojās par 0,3 % no IKP, |
| --- | --- |

—

strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, 2016. gadā uzlabojās par 0,3 % no IKP,

| — | saistībā ar parādu palielinošām atlikumu un plūsmu korekcijām valdības bruto parāda attiecība pret IKP palielinājās no 129 % 2015. gadā līdz 130,4 % 2016. gadā. Komisija 2017. gada pavasara prognozē paredz, ka saistībā ar primāro pārpalikumu parāda attiecība 2017. gadā samazināsies līdz 128,5 % un 2018. gadā līdz 126,2 %. |
| --- | --- |

—

saistībā ar parādu palielinošām atlikumu un plūsmu korekcijām valdības bruto parāda attiecība pret IKP palielinājās no 129 % 2015. gadā līdz 130,4 % 2016. gadā. Komisija 2017. gada pavasara prognozē paredz, ka saistībā ar primāro pārpalikumu parāda attiecība 2017. gadā samazināsies līdz 128,5 % un 2018. gadā līdz 126,2 %.

| (9) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta situāciju jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta situāciju jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

| (10) | Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Portugālē ir novērsts un tāpēc Lēmums 2010/288/ES būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(10)

Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Portugālē ir novērsts un tāpēc Lēmums 2010/288/ES būtu jāatceļ.

| (11) | No 2017. gada, t. i., gadu pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Portugālei tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai būtu jāvirzās uz sava vidējā termiņa mērķa sasniegšanu atbilstīgā tempā, tostarp ievērojot izdevumu kritēriju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu, |
| --- | --- |

(11)

No 2017. gada, t. i., gadu pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Portugālei tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai būtu jāvirzās uz sava vidējā termiņa mērķa sasniegšanu atbilstīgā tempā, tostarp ievērojot izdevumu kritēriju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma secināms, ka pārmērīgais budžeta deficīts Portugālē ir novērsts.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2010/288/ES.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Luksemburgā, 2017. gada 16. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. SCICLUNA

---

(1)  Padomes Lēmums 2010/288/ES (2009. gada 2. decembris) par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Portugālē (OV L 125, 21.5.2010., 44. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas lēmums 2011/344/ES (2011. gada 17. maijs) par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga deficīta novēršanas procedūrām ir atrodami šeit: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/excessive-deficit-procedures-overview_en.

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

6

(7)  Saskaņā ar dokumentu “Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko Ekonomikas un finanšu komiteja pieņēma 2016. gada 5. jūlijā un kas pieejams šeit: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm.

7

---

| 7.7.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 174/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 174/22

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/1226

(2017. gada 30. jūnijs),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/544, ar ko apstiprina Grieķijas makroekonomikas korekciju programmu (2015/1411)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (1), un jo īpaši tās 7. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Stabilizācijas mehānisma (“ESM”) valde 2015. gada 16. jūlijā aicināja Komisiju saziņā ar Eiropas Centrālo banku (“ECB”), ESM, Grieķijas iestādēm un, attiecīgā gadījumā, ar Starptautisko Valūtas fondu (“SVF”) vienoties par Grieķijas makroekonomikas korekciju programmu aizdevuma veidā. Programma ir sagatavota saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. panta 1. punktā. Minētās iestādes 2015. gada 11. augustā ar Grieķijas valdību tehniskā līmenī vienojās par makroekonomikas korekciju programmu (“programma”). Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Padome pieņēma programmu kā Padomes Īstenošanas lēmumu (2). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Stabilizācijas mehānisma (“ESM”) valde 2015. gada 16. jūlijā aicināja Komisiju saziņā ar Eiropas Centrālo banku (“ECB”), ESM, Grieķijas iestādēm un, attiecīgā gadījumā, ar Starptautisko Valūtas fondu (“SVF”) vienoties par Grieķijas makroekonomikas korekciju programmu aizdevuma veidā. Programma ir sagatavota saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. panta 1. punktā. Minētās iestādes 2015. gada 11. augustā ar Grieķijas valdību tehniskā līmenī vienojās par makroekonomikas korekciju programmu (“programma”). Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Padome pieņēma programmu kā Padomes Īstenošanas lēmumu (2).

| (2) | Saskaņā ar minēto vienošanos Grieķija pieņēma visaptverošu politikas pasākumu kopumu, kas īstenojams trīs gadu ESM makroekonomikas korekciju programmā, kura ilgtu no 2015. gada trešā ceturkšņa līdz 2018. gada trešajam ceturksnim. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minēto vienošanos Grieķija pieņēma visaptverošu politikas pasākumu kopumu, kas īstenojams trīs gadu ESM makroekonomikas korekciju programmā, kura ilgtu no 2015. gada trešā ceturkšņa līdz 2018. gada trešajam ceturksnim.

| (3) | Visaptverošā politikas pasākumu kopuma, kas noteikts ar ESM 2015. gada 19. augusta saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“saprašanās memorands”), mērķis ir atgūt finanšu tirgu uzticību, atjaunot stabilu makroekonomikas līdzsvaru un ļaut ekonomikai atgriezties uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Tas balstās uz četriem pīlāriem – fiskālās stabilitātes atjaunošana, finansiālās stabilitātes nodrošināšana, konkurētspējas un izaugsmes veicināšana un valsts un publiskās pārvaldes sistēmas modernizēšana. |
| --- | --- |

(3)

Visaptverošā politikas pasākumu kopuma, kas noteikts ar ESM 2015. gada 19. augusta saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“saprašanās memorands”), mērķis ir atgūt finanšu tirgu uzticību, atjaunot stabilu makroekonomikas līdzsvaru un ļaut ekonomikai atgriezties uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Tas balstās uz četriem pīlāriem – fiskālās stabilitātes atjaunošana, finansiālās stabilitātes nodrošināšana, konkurētspējas un izaugsmes veicināšana un valsts un publiskās pārvaldes sistēmas modernizēšana.

| (4) | Pēc programmas pirmās pārskatīšanas pabeigšanas un pēc Eurogrupas 2016. gada 25. maija paziņojuma, Komisijas un ECB pozitīvā izvērtējuma par programmas īstenošanu un ESM apstiprinājuma Grieķija un Komisija (ESM vārdā) 2016. gada 16. jūnijā parakstīja papildu saprašanās memorandu. Papildu saprašanās memorandā atjaunināti politikas nosacījumi, kas izklāstīti saprašanās memorandā, lai atspoguļotu progresu, kas panākts, īstenojot programmu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc programmas pirmās pārskatīšanas pabeigšanas un pēc Eurogrupas 2016. gada 25. maija paziņojuma, Komisijas un ECB pozitīvā izvērtējuma par programmas īstenošanu un ESM apstiprinājuma Grieķija un Komisija (ESM vārdā) 2016. gada 16. jūnijā parakstīja papildu saprašanās memorandu. Papildu saprašanās memorandā atjaunināti politikas nosacījumi, kas izklāstīti saprašanās memorandā, lai atspoguļotu progresu, kas panākts, īstenojot programmu.

| (5) | Eurogrupa 2016. gada 25. maijā apsvēra arī Grieķijas parāda ilgtspēju. Tā vienojās par parāda pasākumu kopumu, kas jāievieš pakāpeniski, un vajadzības gadījumā – lai izpildītu saskaņoto kritēriju par bruto finansējuma vajadzībām. Eurogrupa vienojās, ka pirmais pasākumu kopums tiktu īstenots īstermiņā, proti, pēc pirmās pārskatīšanas noslēguma un līdz programmas beigām. ESM un Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta Direktoru padomes 2017. gada 23. janvārī pieņēma noteikumus attiecībā uz Grieķijas īstermiņa parāda atvieglošanas pasākumu kopumu, kuru īstenošana ir sākusies. Eurogrupa 2016. gada 25. maijā vienojās arī par to, ka pēc programmas veiksmīgas īstenošanas līdz 2018. gada vidum Eurogrupa sagaidītu, ka vajadzības gadījumā tiks īstenots iespējams otrs pasākumu kopums, lai izpildītu saskaņotos parāda atmaksājamības kritērijus. |
| --- | --- |

(5)

Eurogrupa 2016. gada 25. maijā apsvēra arī Grieķijas parāda ilgtspēju. Tā vienojās par parāda pasākumu kopumu, kas jāievieš pakāpeniski, un vajadzības gadījumā – lai izpildītu saskaņoto kritēriju par bruto finansējuma vajadzībām. Eurogrupa vienojās, ka pirmais pasākumu kopums tiktu īstenots īstermiņā, proti, pēc pirmās pārskatīšanas noslēguma un līdz programmas beigām. ESM un Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta Direktoru padomes 2017. gada 23. janvārī pieņēma noteikumus attiecībā uz Grieķijas īstermiņa parāda atvieglošanas pasākumu kopumu, kuru īstenošana ir sākusies. Eurogrupa 2016. gada 25. maijā vienojās arī par to, ka pēc programmas veiksmīgas īstenošanas līdz 2018. gada vidum Eurogrupa sagaidītu, ka vajadzības gadījumā tiks īstenots iespējams otrs pasākumu kopums, lai izpildītu saskaņotos parāda atmaksājamības kritērijus.

| (6) | Eurogrupa 2016. gada 25. maijā atzinīgi novērtēja SVF vadības nodomu ieteikt SVF valdei apstiprināt finansiālo vienošanos attiecībā uz Grieķiju. Eurogrupa apstiprināja minēto nostāju 2016. gada 5. decembrī un arī uzsvēra vajadzību pēc kopīgiem nosacījumiem, par ko būtu vienojušās visas iestādes un Grieķija. Eurogrupa 2016. gada 5. decembrī arī aicināja iestādes un Grieķiju ātri atsākt sarunas, lai panāktu personāla līmeņa vienošanos (pēc iespējas drīz, pamatojoties uz šādiem kopīgiem nosacījumiem) un pilnvaroja Eurogrupas jautājumu darba grupu izvērtēt minēto personāla līmeņa vienošanos. Minētie nosacījumi paredz pieņemt apstiprināto fiskālo pasākumu kopumu, lai palīdzētu nodrošināt primāro pārpalikumu 3,5 % apmērā no IKP vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(6)

Eurogrupa 2016. gada 25. maijā atzinīgi novērtēja SVF vadības nodomu ieteikt SVF valdei apstiprināt finansiālo vienošanos attiecībā uz Grieķiju. Eurogrupa apstiprināja minēto nostāju 2016. gada 5. decembrī un arī uzsvēra vajadzību pēc kopīgiem nosacījumiem, par ko būtu vienojušās visas iestādes un Grieķija. Eurogrupa 2016. gada 5. decembrī arī aicināja iestādes un Grieķiju ātri atsākt sarunas, lai panāktu personāla līmeņa vienošanos (pēc iespējas drīz, pamatojoties uz šādiem kopīgiem nosacījumiem) un pilnvaroja Eurogrupas jautājumu darba grupu izvērtēt minēto personāla līmeņa vienošanos. Minētie nosacījumi paredz pieņemt apstiprināto fiskālo pasākumu kopumu, lai palīdzētu nodrošināt primāro pārpalikumu 3,5 % apmērā no IKP vidējā termiņā.

| (7) | Grieķijas ekonomika izrādīja lielu noturību pret paaugstinātas nenoteiktības vidi un kapitāla kontroles noteikšanu, IKP samazinoties par tikai 0,2 % 2015. gadā. 2016. gadā Grieķijas ekonomika stagnēja, jo privātā patēriņa jauno izaugsmi kompensēja gan valsts patēriņa, gan neto eksporta samazinājums. Komisijas 2017. gada pavasara prognozē paredzēts, ka Grieķijas ekonomika pieaugs par 2,1 % un 2,5 % attiecīgi 2017. un 2018. gadā saistībā ar ekonomiskās situācijas uzlabošanos, kas atbalsta investīcijas un patēriņu. |
| --- | --- |

(7)

Grieķijas ekonomika izrādīja lielu noturību pret paaugstinātas nenoteiktības vidi un kapitāla kontroles noteikšanu, IKP samazinoties par tikai 0,2 % 2015. gadā. 2016. gadā Grieķijas ekonomika stagnēja, jo privātā patēriņa jauno izaugsmi kompensēja gan valsts patēriņa, gan neto eksporta samazinājums. Komisijas 2017. gada pavasara prognozē paredzēts, ka Grieķijas ekonomika pieaugs par 2,1 % un 2,5 % attiecīgi 2017. un 2018. gadā saistībā ar ekonomiskās situācijas uzlabošanos, kas atbalsta investīcijas un patēriņu.

| (8) | Saskaņā ar minēto prognozi parāda attiecība pret IKP sasniegtu 179,0 % 2016. gadā, 178,8 % 2017. gadā, 174,6 % 2018. gadā un 165,2 % 2019. gadā. Tādējādi parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazinātos, sākot no 2017. gada. Grieķija panāca primāros pārpalikumus 0,5 % apmērā no IKP 2015. gadā un 4,2 % apmērā no IKP 2016. gadā, pārsniedzot programmas mērķus attiecīgi par – 0,25 % un 0,5 % no IKP. Grieķijas iestādēm jācenšas izveidot jaunu fiskālo procesu virzībā uz primārā pārpalikuma mērķiem 1,75 % apmērā no IKP 2017. gadā un 3,5 % apmērā no IKP 2018. gadā un vidējā termiņā. Fiskālo mērķu trajektorija atbilst gaidāmajam Grieķijas ekonomikas izaugsmes tempam, atgūstoties no visdziļākās reģistrētās recesijas. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar minēto prognozi parāda attiecība pret IKP sasniegtu 179,0 % 2016. gadā, 178,8 % 2017. gadā, 174,6 % 2018. gadā un 165,2 % 2019. gadā. Tādējādi parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazinātos, sākot no 2017. gada. Grieķija panāca primāros pārpalikumus 0,5 % apmērā no IKP 2015. gadā un 4,2 % apmērā no IKP 2016. gadā, pārsniedzot programmas mērķus attiecīgi par – 0,25 % un 0,5 % no IKP. Grieķijas iestādēm jācenšas izveidot jaunu fiskālo procesu virzībā uz primārā pārpalikuma mērķiem 1,75 % apmērā no IKP 2017. gadā un 3,5 % apmērā no IKP 2018. gadā un vidējā termiņā. Fiskālo mērķu trajektorija atbilst gaidāmajam Grieķijas ekonomikas izaugsmes tempam, atgūstoties no visdziļākās reģistrētās recesijas.

| (9) | Ņemot vērā Komisijas dienestu atjauninātās prognozes un otrās pārskatīšanas rezultātus, ko Komisija veica saziņā ar ECB un, ja vajadzīgs, ar SVF, pašreizējā programma būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu reformas, ko Grieķijas iestādes veikušas līdz 2017. gada pirmā ceturkšņa beigām. Pamatojoties uz minēto, atjauninātajos nosacījumos būtu jāizklāsta vairāki politikas pasākumu, kas nepieciešami veiksmīgai programmas īstenošanai nākotnē, lai Grieķijas ekonomiku atgrieztu uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Tādēļ ir lietderīgi grozīt Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/544. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā Komisijas dienestu atjauninātās prognozes un otrās pārskatīšanas rezultātus, ko Komisija veica saziņā ar ECB un, ja vajadzīgs, ar SVF, pašreizējā programma būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu reformas, ko Grieķijas iestādes veikušas līdz 2017. gada pirmā ceturkšņa beigām. Pamatojoties uz minēto, atjauninātajos nosacījumos būtu jāizklāsta vairāki politikas pasākumu, kas nepieciešami veiksmīgai programmas īstenošanai nākotnē, lai Grieķijas ekonomiku atgrieztu uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Tādēļ ir lietderīgi grozīt Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/544.

| (10) | Jebkāda veida finansiālais atbalsts, ko Grieķija saņem, lai palīdzētu tai īstenot politikas pasākumus saskaņā ar programmu, būtu jāizmanto atbilstīgi Savienības tiesiskajām prasībām un politikai, jo īpaši saskaņā ar Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”). Ja makroekonomikas korekciju programmā paredzētie pasākumi ierobežo Hartā atzīto tiesību un brīvību izmantošanu, minētie ierobežojumi ir saskaņā ar tās 52. panta 1. punktu. Jebkuri pasākumi finanšu iestāžu atbalstam būtu jāveic saskaņā ar Savienības noteikumiem par konkurenci. Komisijai būtu jānodrošina, lai visi pasākumi, kas noteikti saprašanās memorandā saistībā ar pieprasīto ESM finansiālo atbalstu, būtu pilnīgā saskaņā ar šo lēmumu, |
| --- | --- |

(10)

Jebkāda veida finansiālais atbalsts, ko Grieķija saņem, lai palīdzētu tai īstenot politikas pasākumus saskaņā ar programmu, būtu jāizmanto atbilstīgi Savienības tiesiskajām prasībām un politikai, jo īpaši saskaņā ar Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”). Ja makroekonomikas korekciju programmā paredzētie pasākumi ierobežo Hartā atzīto tiesību un brīvību izmantošanu, minētie ierobežojumi ir saskaņā ar tās 52. panta 1. punktu. Jebkuri pasākumi finanšu iestāžu atbalstam būtu jāveic saskaņā ar Savienības noteikumiem par konkurenci. Komisijai būtu jānodrošina, lai visi pasākumi, kas noteikti saprašanās memorandā saistībā ar pieprasīto ESM finansiālo atbalstu, būtu pilnīgā saskaņā ar šo lēmumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Padomes Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/544 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

1.   Grieķija turpina fiskālo konsolidāciju, veicot augstas kvalitātes pastāvīgus pasākumus, vienlaikus samazinot minēto pasākumu ietekmi uz nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem. Grieķijas iestādes apņemas nodrošināt stabilas publiskās finanses un sasniegt apjomīgu un ilgtspējīgu primāro pārpalikumu vidējā termiņā, kas ļaus vienmērīgi samazināt parāda attiecību pret IKP. Grieķija attiecīgi cenšas izveidot jaunu fiskālo procesu virzībā uz primārā pārpalikuma mērķiem 1,75 % apmērā no IKP 2017. gadā un 3,5 % apmērā no IKP 2018. gadā un vidējā termiņā. Grieķijas iestādes apņemas veikt turpmākus strukturālus pasākumus, kas nodrošina 0,3 % no IKP līdz 2018. gadam, lai nodrošinātu iecerēto virzību uz primāro pārpalikumu. Pasākumi minēto primārā pārpalikuma mērķu sasniegšanai un par ko panākta vienošanās otrās pārskatīšanas satvarā, ir šādi: sociālo pabalstu optimizācija un nodokļu izdevumu atcelšana, pamatojoties uz ieteikumiem Pasaules Bankas sociālās labklājības pārskatā; veselības aprūpes izdevumu racionalizācija, paplašinot slēgtas budžeta shēmas tvērumu un samazinot valsts izdevumu maksimālos apjomus; nodokļa ieviešana par īstermiņa tūristu mītnes īres maksu un dažu darbības stimulu un pabalstu racionalizācija valsts sektorā.

2.   Atbalstot budžeta līdzsvarošanu, lai nodrošinātu vairāk uz izaugsmi vērstu un taisnīgu politiku, vienlaikus nodrošinot, ka tiek sasniegti vidēja termiņa fiskālie mērķi, Grieķijas iestādes veic šādas likumdošanas darbības:

| i) | pieņem vidēja termiņa fiskālo stratēģiju 2018.–2021. gadam saskaņā ar noteiktajiem vidēja termiņa mērķiem, kas jāsasniedz bez izaugsmi kavējošiem pasākumiem; |
| --- | --- |

i)

pieņem vidēja termiņa fiskālo stratēģiju 2018.–2021. gadam saskaņā ar noteiktajiem vidēja termiņa mērķiem, kas jāsasniedz bez izaugsmi kavējošiem pasākumiem;

| ii) | īsteno pensiju reformu, kam jāsniedz neto ietaupījumi 1 % apmērā no IKP no 2019. līdz 2022. gadam, un iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformu, kam jāsniedz neto ietaupījumi 1 % apmērā no IKP 2020., 2021. un 2022. gadā; |
| --- | --- |

ii)

īsteno pensiju reformu, kam jāsniedz neto ietaupījumi 1 % apmērā no IKP no 2019. līdz 2022. gadam, un iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformu, kam jāsniedz neto ietaupījumi 1 % apmērā no IKP 2020., 2021. un 2022. gadā;

| iii) | pieņem izaugsmi veicinošu nodokļu tiesību aktu kopumu, kas saskaņots, neto izteiksmē, ar ieguvumu no iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformas; šim kopumam jāietver: i) iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmju samazinājums un solidaritātes papildnodoklis ar vidēja termiņa fiskālo ietekmi 0,8 % apmērā no IKP; ii) uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju samazinājums ar vidēja termiņa fiskālo ietekmi 0,1 % apmērā no IKP; un iii) īpašuma nodokļa (ENFIA) samazinājums ar ietekmi 0,1 % apmērā no IKP; |
| --- | --- |

iii)

pieņem izaugsmi veicinošu nodokļu tiesību aktu kopumu, kas saskaņots, neto izteiksmē, ar ieguvumu no iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformas; šim kopumam jāietver: i) iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmju samazinājums un solidaritātes papildnodoklis ar vidēja termiņa fiskālo ietekmi 0,8 % apmērā no IKP; ii) uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju samazinājums ar vidēja termiņa fiskālo ietekmi 0,1 % apmērā no IKP; un iii) īpašuma nodokļa (ENFIA) samazinājums ar ietekmi 0,1 % apmērā no IKP;

| iv) | pieņem mērķorientētu izdevumu kopumu, kas saskaņots, neto izteiksmē, ar ieguvumu no pensiju reformas un kas ietver: i) izdevumu palielinājumu attiecībā uz mērķorientētiem sociālajiem pabalstiem (mājokļa pabalsts, bērnu pabalsti, ēdināšana skolās, agrīna pirmsskolas izglītība un aprūpe/pirmsskolas izglītība, no ienākumiem atkarīgs veselības aprūpes līdzmaksājumu samazinājums) 0,7 % apmērā no IKP; un ii) augstas kvalitātes publiskās infrastruktūras investīciju 0,15 % apmērā no IKP; un iii) aktīva darba tirgus politiku 0,15 % apmērā no IKP; |
| --- | --- |

iv)

pieņem mērķorientētu izdevumu kopumu, kas saskaņots, neto izteiksmē, ar ieguvumu no pensiju reformas un kas ietver: i) izdevumu palielinājumu attiecībā uz mērķorientētiem sociālajiem pabalstiem (mājokļa pabalsts, bērnu pabalsti, ēdināšana skolās, agrīna pirmsskolas izglītība un aprūpe/pirmsskolas izglītība, no ienākumiem atkarīgs veselības aprūpes līdzmaksājumu samazinājums) 0,7 % apmērā no IKP; un ii) augstas kvalitātes publiskās infrastruktūras investīciju 0,15 % apmērā no IKP; un iii) aktīva darba tirgus politiku 0,15 % apmērā no IKP;

| v) | īsteno iedzīvotāju ienākuma nodokļa pasākumu 2019. gadā, ja, pamatojoties uz nākotnē vērstu izvērtējumu galīgās programmas pārskatīšanas kontekstā, ir nepieciešama īstenošana sākumposmā, lai 2019. gadā sasniegtu saskaņoto fiskālo mērķi – primāro pārpalikumu 3,5 % apmērā no IKP, kas jāsasniedz bez izaugsmi kavējošiem pasākumiem; |
| --- | --- |

v)

īsteno iedzīvotāju ienākuma nodokļa pasākumu 2019. gadā, ja, pamatojoties uz nākotnē vērstu izvērtējumu galīgās programmas pārskatīšanas kontekstā, ir nepieciešama īstenošana sākumposmā, lai 2019. gadā sasniegtu saskaņoto fiskālo mērķi – primāro pārpalikumu 3,5 % apmērā no IKP, kas jāsasniedz bez izaugsmi kavējošiem pasākumiem;

| vi) | ekspansīvo pasākumu kopums jāīsteno, sākot no 2019. gada, atkarībā no izvērtējuma un vienošanās galīgajā programmas pārskatīšanā, ievērojot pārredzamu procesu, ar apmēru, kas jāīsteno saskaņā ar apmēru, kuru iestādes prognozē kā to, par kuru Grieķija pārsniegs saskaņotos vidēja termiņa mērķus, lai nodrošinātu minēto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

vi)

ekspansīvo pasākumu kopums jāīsteno, sākot no 2019. gada, atkarībā no izvērtējuma un vienošanās galīgajā programmas pārskatīšanā, ievērojot pārredzamu procesu, ar apmēru, kas jāīsteno saskaņā ar apmēru, kuru iestādes prognozē kā to, par kuru Grieķija pārsniegs saskaņotos vidēja termiņa mērķus, lai nodrošinātu minēto mērķu sasniegšanu.

3.   Grieķijas iestādes izveido regulējumu, kas vajadzīgs, lai pilnībā īstenotu Valsts ieņēmumu neatkarīgu iestādi un tās efektīvu darbību. Tās veic turpmākus pasākumus, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi, tostarp tiesību aktus, lai veicinātu un atvieglotu elektronisko maksājumu izmantošanu. Pasākumi, kuru mērķis ir pastiprināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, inter alia, ir vērsti uz sadarbības modeļa uzlabošanu starp tiesu un nodokļu administrācijām.

4.   Grieķijas iestādes veic pasākumus, kas turpmāk stiprinātu budžeta procesu un publisko finanšu pārvaldību. Tās nodrošina to, ka valsts tiesību akti ir pilnīgi saskaņā ar Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā (fiskālais pakts). Grieķijas iestādes arī iesniedz vidēja termiņa rīcības plānu, lai nodrošinātu to, ka maksājumi tiek veikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/7/ES (*1). Tās stiprina publiskā iepirkuma regulējumu, tostarp veicinot centrālu iepirkumu.

5.   Grieķijas iestādes pilnībā īsteno 2016. gada jaunos tiesību aktus par visaptverošu pensiju reformu. Lai racionalizētu valsts izdevumus veselības aprūpes jomā, Grieķijas iestādes veic strukturālus pasākumus, kas vērsti uz efektivitātes palielināšanu, tostarp slēgtu budžetu (valsts izdevumu maksimālos apjomus), lai segtu posteņus, uz kuriem iepriekš neattiecās valsts izdevumi. Tās publicē atjauninātu cenu biļetenu, lai samazinātu zāļu cenas, atjaunina un regulāri publicē pozitīvos un negatīvos sarakstus un pieņem papildu pasākumus, lai uzlabotu ģenērisko zāļu ienākšanu tirgū.

6.   Grieķijas iestādes nodrošina jaunās sociālās solidaritātes ienākumu shēmas raitu ieviešanu un īstenošanu. Tās veic būtisku labklājības sistēmas reformu, pamatojoties uz Pasaules Bankas sniegtajiem attiecīgajiem ieteikumiem sociālās labklājības pārskatā. Minētās reformas mērķis ir optimizēt sistēmu un mērķtiecīgāk pievērsties visneaizsargātāko personu vajadzībām, tostarp novirzīt resursus, lai finansētu jaunās sociālās solidaritātes ienākumu shēmas ieviešanu valsts mērogā.

7.   Lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, Grieķijas iestādes publicē ceļvedi kapitāla kontroles atvieglošanai, nepieļaujot nevajadzīgu kavēšanos un neapdraudot finanšu stabilitāti. Tās izvērtē un novērš tos šķēršļus sekundārajā tirgū attiecībā uz ienākumus nenesošiem aizdevumiem, kas noteikti ziņojumā par Likuma Nr. 4354/2015 īstenošanas pārskatīšanu, lai optimizētu licencēšanas procesu ienākumus nenesošu aizdevumu apkalpotājiem. Grieķijas iestādes izveido ārpustiesas pārstrukturēšanas shēmu ienākumus nenesošiem aizdevumiem un nodrošina tās raitu īstenošanu. Shēma atļauj gan lieliem, gan mazākiem parādniekiem, kuru parāds pārsniedz minimālo robežvērtību, izmantot parāda pārstrukturēšanas mehānismu, un piemērot minēto mehānismu visiem parāda, tostarp privātā un valsts parāda, elementiem, bet neiekļaujot sociālā nodrošinājuma iemaksas un ieturētos nodokļus. Grieķijas iestādes arī modernizē uzņēmumu maksātnespējas regulējumu un nodrošina tā efektīvu īstenošanu, īpaši pievēršoties maksātnespējas administratoru lomai. Grieķijas iestādes pārskata Civilprocesa kodeksu, lai tas būtu saskaņā ar Savienības paraugpraksi.

8.   Lai veicinātu izaugsmi, konkurētspēju un investīcijas, Grieķijas iestādes turpina izstrādāt un īstenot plaša mēroga produktu tirgus reforma. Šo reformu mērķis ir panākt Savienības paraugpraksi. Reformas ietver: ESAO metodiskā līdzekļa ieteikumu turpmāku īstenošanu, lai novērstu šķēršļus konkurencei visdažādākajās nozarēs; reformas, kuru mērķis ir liberalizēt investīciju licencēšanu un samazināt administratīvo slogu darījumdarbības sākšanai; turpmākus pasākumus attiecībā uz reglamentētu profesiju liberalizāciju; reformas, lai modernizētu regulējumu attiecībā uz zemes izmantošanu, tostarp telpisko plānošanu un kadastru; un pasākumus, kas veicami, lai uzlabotu ūdens un transporta nozares darbību.

9.   Attiecībā uz darba tirgiem Grieķija pieņem tiesību aktus, lai precizētu, ka 2011. gada reformas attiecībā uz darba koplīguma slēgšanas sarunām tiks pagarinātas līdz programmas beigām. Grieķijas iestādes aizstāj pašreizējo administratīvo regulējumu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu ar paziņošanas procedūru, kas nepārsniedz trīs mēnešus un nav saistīta ar ex ante apstiprināšanu, un groza tiesību aktus par protesta akcijām. Grieķijas iestādes arī veic papildu pasākumus, lai apkarotu nedeklarētu darbu, stiprinātu profesionālo izglītību un apmācību un īstenotu trīs gadu rīcības plānu attiecībā uz izglītību.

10.   Grieķijas iestādes turpina īstenot plašas reformas enerģijas tirgos, lai tos saskaņotu ar Savienības tiesību aktiem un politiku, padarītu tos mūsdienīgākus un konkurētspējīgākus, samazinātu monopolismu un neefektivitāti, veicinātu inovāciju, plašāk izmantotu atjaunojamos enerģijas avotus un gāzi un nodrošinātu, ka visu šo izmaiņu radītās priekšrocības nokļūst pie patērētājiem. Elektroenerģijas tirgū, lai nodrošinātu, ka vēsturiskā operatora tirgus daļa atbilst izvirzītajiem mērķiem, Grieķijas iestādes turpina īstenot elektroenerģijas izsoles un ierosina beznosacījumu strukturālus pasākumus, lai atsavinātu daļu no vēsturiskā operatora ražošanas jaudas, saskaņā ar attiecīgiem Komisijas lēmumiem (*2), kurus apstiprināja Vispārējā tiesa. Grieķijas iestādes arī turpina procesu, kura rezultātā notiek pārvades sistēmas operatora pilnīga īpašumtiesību nošķiršana no vēsturiskā operatora, turpina reformas īstenošanu attiecībā uz stimuliem atjaunojamiem enerģijas avotiem un nodrošina citu tirgus reformu savlaicīgu īstenošanu. Gāzes tirgū pašreizējo reformu turpmāka īstenošana, inter alia, noved pie tā, ka visiem patērētājiem ir pilnīgas tiesības mainīt piegādātāju līdz 2018. gadam, kā plānots. Grieķijas iestādes veic turpmākus pasākumus, lai likvidētu atlikušos šķēršļus, kas kavē efektīvu konkurenci vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības gāzes tirgos, un lai veicinātu starpsavienojumus, kā arī piegādes avotu dažādošanu.

11.   Grieķijas iestādes turpina īstenot vērienīgu privatizācijas programmu un politiku, kas atbalsta investīcijas. Grieķijas iestādes apņemas atvieglot privatizācijas procesu un pabeigt visus nepieciešamos valdības pasākumus, lai piedāvājumu iesniegšanas procedūras tiktu veiksmīgi pabeigtas. Šajā ziņā Grieķijas iestādes pabeidz visus nepieciešamos pasākumus, par kuriem panākta vienošanās par katru ceturksni starp Grieķijas Republikas Aktīvu attīstības fondu (“HRADF”), iestādēm un Grieķijas valdību. Sarakstu ar valdības nepabeigtajiem pasākumiem ir apstiprinājusi HRADF Direktoru padome. Pēc Grieķijas Aktīvu un līdzdalības korporācijas (HCAP) izveides, kuras rīcībā ir vērtīgi Grieķijas aktīvi, Grieķijas iestādes nodrošina, ka HCAP vadības un iekšējie noteikumi atbilst starptautiskajiem standartiem un paraugpraksei, tostarp ESAO Pamatnostādnēm par valsts uzņēmumu pārvaldību. HCAP vispārējais mērķis ir pārvaldīt vērtīgos Grieķijas aktīvus, kā arī aizsargāt, radīt un galu galā palielināt to vērtību, ko tā pārvērš naudā, izmantojot privatizāciju un citus pasākumus.

12.   Mūsdienīga valsts un publiskā pārvalde joprojām ir būtiska programmas prioritāte. Grieķijas iestādes pievērš īpašu uzmanību to pasākumu īstenošanai, kas jau veikti saskaņā ar programmu, lai palielinātu publiskā sektora efektivitāti attiecībā uz būtisku sabiedrisko labumu un pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši attiecībā uz pārvaldītāju pieņemšanu darbā un depolitizāciju, veiktspējas izvērtēšanu un mobilitāti. Veic pasākumus, lai uzlabotu tiesu sistēmas efektivitāti, tostarp ļaujot īstenot elektroniskas izsoles, un pastiprinātu cīņu pret korupciju. Ar to reformu turpmāku īstenošanu, kas jau ir pieņemtas, nostiprina tādu būtisku iestāžu institucionālo un operatīvo neatkarību kā ieņēmumu pārvalde un statistikas institūts (Elstat).

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2017. gada 30. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

H. DALLI

---

(1)  
  OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2016/544 (2016. gada 15. februāris), ar ko apstiprina Grieķijas makroekonomikas korekciju programmu (2015/1411) (OV L 91, 7.4.2016., 27. lpp.).

2

---