# Europeiska unionens L 125/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 125 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången26 april 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 125

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången26 april 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2014/228/EU |
| | * | Rådets beslut av den 25 november 2013 om ingående av samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina | 1 |
| | | Samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina | 3 |
| | | 2014/229/EU |
| | * | Rådets beslut av den 27 oktober 2009 om undertecknande av ett ramavtal om omfattande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan | 16 |
| | | Ramavtal om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan | 17 |
| | | 2014/230/EU |
| | * | Rådets beslut av den 14 april 2014 om ingående av ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan, med undantag för ärenden som rör återtagande | 44 |
| | | 2014/231/EU |
| | * | Rådets beslut av den 14 april 2014 om ingående av ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan, vad gäller ärenden som rör återtagande | 46 |
| | | 2014/232/EU |
| | * | Rådets beslut av den 14 april 2014 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Gabon | 48 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 424/2014 av den 22 april 2014 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Prekmurska šunka [IGP]) | 51 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 425/2014 av den 22 april 2014 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Tørrfisk fra Lofoten [SGB]) | 53 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 426/2014 av den 25 april 2014 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker | 55 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 427/2014 av den 25 april 2014 om inrättandet av ett förfarande för godkännande och certifiering av innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från lätta nyttofordon i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 (
  1
  ) | 57 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 428/2014 av den 25 april 2014 om undantagsåtgärder till stöd för grisköttsmarknaden i Litauen och om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 324/2014 om undantagsåtgärder till stöd för grisköttsmarknaden i Polen | 64 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 429/2014 av den 25 april 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 68 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 430/2014 av den 25 april 2014 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden april 2014 genom genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 | 70 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/233/EU |
| | * | Rådets beslut av den 14 april 2014 om ändring av beslut 2013/488/EG om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter | 72 |
| | | 2014/234/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 23 april 2014 om ändring av genomförandebeslut 2011/344/EU om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal | 75 |
| | | 2014/235/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 23 april 2014 om godkännande av Portugals uppdaterade makroekonomiska anpassningsprogram | 84 |
| | | 2014/236/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 24 april 2014 om finansiellt stöd från unionen för övervakning och andra nödåtgärder som genomförs i Estland, Lettland, Litauen och Polen mot afrikansk svinpest
  [delgivet med nr C(2014) 2551] | 86 |
| | | 2014/237/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 24 april 2014 om åtgärder för att förhindra att skadegörare introduceras i och sprids inom unionen vad gäller vissa frukter och grönsaker med ursprung i Indien
  [delgivet med nr C(2014) 2601] | 93 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2014/228/EU

*

Rådets beslut av den 25 november 2013 om ingående av samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina

1

Samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina

3

2014/229/EU

*

Rådets beslut av den 27 oktober 2009 om undertecknande av ett ramavtal om omfattande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan

16

Ramavtal om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan

17

2014/230/EU

*

Rådets beslut av den 14 april 2014 om ingående av ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan, med undantag för ärenden som rör återtagande

44

2014/231/EU

*

Rådets beslut av den 14 april 2014 om ingående av ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan, vad gäller ärenden som rör återtagande

46

2014/232/EU

*

Rådets beslut av den 14 april 2014 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Gabon

48

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 424/2014 av den 22 april 2014 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Prekmurska šunka [IGP])

51

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 425/2014 av den 22 april 2014 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Tørrfisk fra Lofoten [SGB])

53

*

Kommissionens förordning (EU) nr 426/2014 av den 25 april 2014 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker

55

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 427/2014 av den 25 april 2014 om inrättandet av ett förfarande för godkännande och certifiering av innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från lätta nyttofordon i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 (
  1
  )

1

57

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 428/2014 av den 25 april 2014 om undantagsåtgärder till stöd för grisköttsmarknaden i Litauen och om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 324/2014 om undantagsåtgärder till stöd för grisköttsmarknaden i Polen

64

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 429/2014 av den 25 april 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

68

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 430/2014 av den 25 april 2014 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden april 2014 genom genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011

70

BESLUT

2014/233/EU

*

Rådets beslut av den 14 april 2014 om ändring av beslut 2013/488/EG om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter

72

2014/234/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 23 april 2014 om ändring av genomförandebeslut 2011/344/EU om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal

75

2014/235/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 23 april 2014 om godkännande av Portugals uppdaterade makroekonomiska anpassningsprogram

84

2014/236/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 24 april 2014 om finansiellt stöd från unionen för övervakning och andra nödåtgärder som genomförs i Estland, Lettland, Litauen och Polen mot afrikansk svinpest
  [delgivet med nr C(2014) 2551]

[delgivet med nr C(2014) 2551]

86

2014/237/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 24 april 2014 om åtgärder för att förhindra att skadegörare introduceras i och sprids inom unionen vad gäller vissa frukter och grönsaker med ursprung i Indien
  [delgivet med nr C(2014) 2601]

[delgivet med nr C(2014) 2601]

93

| | | Meddelande till läsarna |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelande till läsarna (se sidan 95) | 95 |

Meddelande till läsarna

*

Meddelande till läsarna (se sidan 95)

(se sidan 95)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 25 november 2013

om ingående av samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina

(2014/228/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 172 jämförd med artikel 218.6 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 8 oktober 2004 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Ukraina om ett samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS). |
| --- | --- |

(1)

Den 8 oktober 2004 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Ukraina om ett samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS).

| (2) | I enlighet med rådets beslut av den 15 november 2005 undertecknades samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina (nedan kallat avtalet) den 1 december 2005. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med rådets beslut av den 15 november 2005 undertecknades samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina (nedan kallat avtalet) den 1 december 2005.

| (3) | Avtalet öppnar möjligheter för ett närmare samarbete med Ukraina inom satellitnavigeringsområdet. Det kommer att genomföra ett antal komponenter i de europeiska satellitnavigeringsprogrammen. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet öppnar möjligheter för ett närmare samarbete med Ukraina inom satellitnavigeringsområdet. Det kommer att genomföra ett antal komponenter i de europeiska satellitnavigeringsprogrammen.

| (4) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(4)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina (nedan kallat avtalet) godkänns härmed på Europeiska unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som avses i artikel 17.1 i avtalet (1), samt avge följande förklaring:

”I och med att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen, och från den dagen utövar den alla Europeiska gemenskapens rättigheter och fullgör alla Europeiska gemenskapens skyldigheter. Därför ska hänvisningar till ’Europeiska gemenskapen’ eller ’gemenskapen’ i avtalstexten läsas som 'Europeiska unionen' eller 'unionen'.”

Artikel 3

Den ståndpunkt som unionen ska inta i styrkommittén för GNSS och de gemensamma tekniska arbetsgrupper som avses i artikel 14 i avtalet ska antas av rådet på förslag av kommissionen.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 november 2013.

På rådets vägnar

D. PAVALKIS

Ordförande

---

(1)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

1

Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/3

---

SAMARBETSAVTAL OM

ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina

EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad ”gemenskapen”,

och

KONUNGARIKET BELGIEN,

REPUBLIKEN TJECKIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN ESTLAND,

REPUBLIKEN GREKLAND,

KONUNGARIKET SPANIEN,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

IRLAND,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN CYPERN,

REPUBLIKEN LETTLAND,

REPUBLIKEN LITAUEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

REPUBLIKEN UNGERN,

REPUBLIKEN MALTA,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

REPUBLIKEN POLEN,

REPUBLIKEN PORTUGAL,

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN SLOVAKIEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,

fördragsslutande parter i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, nedan kallade ”medlemsstaterna”

å ena sidan, och

UKRAINA

å andra sidan,

nedan kallade ”parterna”.

SOM BEAKTAR det gemensamma intresset av utvecklingen av ett globalt system för satellitnavigering för civila ändamål,

SOM ÄR MEDVETNA OM Galileos betydelse för navigerings- och informationsinfrastrukturen i Europeiska gemenskapen och Ukraina,

SOM ERKÄNNER att Ukraina har en avancerad satellitnavigeringsverksamhet,

SOM BEAKTAR den allt snabbare utvecklingen av GNSS-tillämpningar i Ukraina, Europeiska gemenskapen och andra delar av världen,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Avtalet syftar till att främja, underlätta och öka samarbetet mellan parterna inom området civil global satellitnavigering.

Artikel 2

Definitioner

I detta avtal avses med

| | stödsystem: regionala eller lokala mekanismer, som det europeiska systemet för navigering genom geostationär överlappning (European Geostationary Navigation Overlay System, EGNOS). Dessa mekanismer ger användarna möjlighet att förbättra sin prestanda genom exempelvis ökad exakthet, tillgänglighet, integritet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

stödsystem: regionala eller lokala mekanismer, som det europeiska systemet för navigering genom geostationär överlappning (European Geostationary Navigation Overlay System, EGNOS). Dessa mekanismer ger användarna möjlighet att förbättra sin prestanda genom exempelvis ökad exakthet, tillgänglighet, integritet och tillförlitlighet.

| | Galileo: ett självständigt europeiskt globalt system för satellitnavigering och tidsbestämning i civila händer för tillhandahållandet av GNSS-tjänster, som utvecklats av gemenskapen och dess medlemsstater. Driften av Galileo kan komma att privatiseras.
  Inom Galileoprojektet planeras öppna tjänster, tjänster för kommersiella syften, ”safety of life”-tjänster och sök- och räddningstjänster, utöver behörighetsskyddade tjänster för reglerad användning inom den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

Galileo: ett självständigt europeiskt globalt system för satellitnavigering och tidsbestämning i civila händer för tillhandahållandet av GNSS-tjänster, som utvecklats av gemenskapen och dess medlemsstater. Driften av Galileo kan komma att privatiseras.

Inom Galileoprojektet planeras öppna tjänster, tjänster för kommersiella syften, ”safety of life”-tjänster och sök- och räddningstjänster, utöver behörighetsskyddade tjänster för reglerad användning inom den offentliga sektorn.

| | allmänt tillgängliga Galileo-tjänster: tjänster som är öppna för allmänheten och som tillhandahålls kostnadsfritt. |
| --- | --- |

allmänt tillgängliga Galileo-tjänster: tjänster som är öppna för allmänheten och som tillhandahålls kostnadsfritt.

| | Galileo-”safety of life”-tjänster: tjänster som bygger på allmänt tillgängliga Galileo-tjänster och som utöver dessa tillhandahåller s.k. integritetsdata, signalautentisering, driftsgarantier och annat som behövs för ”safety of life”-tillämpningar, t.ex. inom flyget och sjöfarten. |
| --- | --- |

Galileo-”safety of life”-tjänster: tjänster som bygger på allmänt tillgängliga Galileo-tjänster och som utöver dessa tillhandahåller s.k. integritetsdata, signalautentisering, driftsgarantier och annat som behövs för ”safety of life”-tillämpningar, t.ex. inom flyget och sjöfarten.

| | kommersiella Galileo-tjänster: tjänster som underlättar utveckling av yrkesmässiga tillämpningar och ger bättre prestanda jämfört med allmänt tillgängliga tjänster; framför allt är datahastigheterna högre, driftsgarantierna bättre och noggrannheten större. |
| --- | --- |

kommersiella Galileo-tjänster: tjänster som underlättar utveckling av yrkesmässiga tillämpningar och ger bättre prestanda jämfört med allmänt tillgängliga tjänster; framför allt är datahastigheterna högre, driftsgarantierna bättre och noggrannheten större.

| | Galileo-tjänster för sök- och räddningsoperationer: tjänster för förbättring av sök- och räddningsoperationer genom snabbare och exaktare lokalisering av nödsändare samt möjlighet att skicka returmeddelanden. |
| --- | --- |

Galileo-tjänster för sök- och räddningsoperationer: tjänster för förbättring av sök- och räddningsoperationer genom snabbare och exaktare lokalisering av nödsändare samt möjlighet att skicka returmeddelanden.

| | Galileo-tjänster för reglerad användning inom den offentliga sektorn: behörighetsskyddade tjänster för positions- och tidsbestämning speciellt utformade för användare inom den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

Galileo-tjänster för reglerad användning inom den offentliga sektorn: behörighetsskyddade tjänster för positions- och tidsbestämning speciellt utformade för användare inom den offentliga sektorn.

| | Galileos lokala komponenter: lokala mekanismer som ger dem som använder satellitbaserade navigerings- och tidssignaler från Galileo information utöver vad de får ut från gängse huvudkonstellationer. Lokala komponenter kan användas för ökad prestanda kring flygplatser och hamnar samt i stadsmiljö eller i liknande problematiska geografiska omgivningar. Galileo kommer att tillhandahålla generiska modeller för utveckling av lokala komponenter i syfte att främja inträdet på marknaden och underlätta standardisering. |
| --- | --- |

Galileos lokala komponenter: lokala mekanismer som ger dem som använder satellitbaserade navigerings- och tidssignaler från Galileo information utöver vad de får ut från gängse huvudkonstellationer. Lokala komponenter kan användas för ökad prestanda kring flygplatser och hamnar samt i stadsmiljö eller i liknande problematiska geografiska omgivningar. Galileo kommer att tillhandahålla generiska modeller för utveckling av lokala komponenter i syfte att främja inträdet på marknaden och underlätta standardisering.

| | utrustning för global navigering, positionering och tidmätning: all civil utrustning för slutanvändare som utformats för att överföra, ta emot eller omvandla satellitbaserade navigerings- eller tidmätningssignaler i syfte att tillhandahålla en tjänst eller för att drivas med ett regionalt stödsystem. |
| --- | --- |

utrustning för global navigering, positionering och tidmätning: all civil utrustning för slutanvändare som utformats för att överföra, ta emot eller omvandla satellitbaserade navigerings- eller tidmätningssignaler i syfte att tillhandahålla en tjänst eller för att drivas med ett regionalt stödsystem.

| | lagstiftning: lagar, författningar, regler, förfaranden, beslut eller liknande administrativa åtgärder som vidtas av någon av parterna. |
| --- | --- |

lagstiftning: lagar, författningar, regler, förfaranden, beslut eller liknande administrativa åtgärder som vidtas av någon av parterna.

| | driftskompatibilitet: en situation på användarnivå där en mottagare för dubbla system kan använda signaler från två system samtidigt för likvärdiga eller bättre resultat än vad som kan uppnås med endast ett system. Genom driftskompatibilitet hos globala och regionala satellitnavigeringssystem förbättras kvaliteten på de tjänster som är tillgängliga för användare. |
| --- | --- |

driftskompatibilitet: en situation på användarnivå där en mottagare för dubbla system kan använda signaler från två system samtidigt för likvärdiga eller bättre resultat än vad som kan uppnås med endast ett system. Genom driftskompatibilitet hos globala och regionala satellitnavigeringssystem förbättras kvaliteten på de tjänster som är tillgängliga för användare.

| | immateriella rättigheter: innebörd enligt artikel 2 i den konvention om upprättande av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten som ingicks i Stockholm den 14 juli 1967. |
| --- | --- |

immateriella rättigheter: innebörd enligt artikel 2 i den konvention om upprättande av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten som ingicks i Stockholm den 14 juli 1967.

| | ansvar: en juridisk eller fysisk persons rättsliga skyldighet att ersätta skada som förorsakats andra fysiska eller juridiska personer i enlighet med specifika rättsliga principer och regler. Denna skyldighet kan fastställas i ett avtal (avtalsrättsligt ansvar) eller i en rättsakt (utomobligatoriskt ansvar). |
| --- | --- |

ansvar: en juridisk eller fysisk persons rättsliga skyldighet att ersätta skada som förorsakats andra fysiska eller juridiska personer i enlighet med specifika rättsliga principer och regler. Denna skyldighet kan fastställas i ett avtal (avtalsrättsligt ansvar) eller i en rättsakt (utomobligatoriskt ansvar).

| | sekretessbelagda uppgifter: uppgifter, oavsett form, som måste skyddas mot otillåten spridning som i olika grader skulle kunna skada parternas eller enskilda medlemsstaters väsentliga intressen, inklusive nationell säkerhet. Sekretessen anges genom en sekretessmärkning. Sådana uppgifter sekretessbeläggs av parterna i enlighet med deras tillämpliga lagar och andra författningar och skall skyddas mot all förlust av konfidentialitet, integritet och tillgänglighet. |
| --- | --- |

sekretessbelagda uppgifter: uppgifter, oavsett form, som måste skyddas mot otillåten spridning som i olika grader skulle kunna skada parternas eller enskilda medlemsstaters väsentliga intressen, inklusive nationell säkerhet. Sekretessen anges genom en sekretessmärkning. Sådana uppgifter sekretessbeläggs av parterna i enlighet med deras tillämpliga lagar och andra författningar och skall skyddas mot all förlust av konfidentialitet, integritet och tillgänglighet.

Artikel 3

Samarbetsprinciper

Parterna har kommit överens om att tillämpa följande principer på den samarbetsverksamhet som omfattas av avtalet:

| 1. | Ömsesidiga fördelar baserade på en övergripande jämvikt mellan rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

1.

Ömsesidiga fördelar baserade på en övergripande jämvikt mellan rättigheter och skyldigheter.

| 2. | Partnerskap i Galileoprogrammet i enlighet med de förfaranden och regler som tillämpas för förvaltningen av Galileo. |
| --- | --- |

2.

Partnerskap i Galileoprogrammet i enlighet med de förfaranden och regler som tillämpas för förvaltningen av Galileo.

| 3. | Ömsesidiga möjligheter att delta i samarbetsverksamhet i sådana GNSS-projekt för civil användning som bedrivs av Europeiska gemenskapen och Ukraina. |
| --- | --- |

3.

Ömsesidiga möjligheter att delta i samarbetsverksamhet i sådana GNSS-projekt för civil användning som bedrivs av Europeiska gemenskapen och Ukraina.

| 4. | Snabbt och punktligt utbyte av information som kan påverka samarbetet. |
| --- | --- |

4.

Snabbt och punktligt utbyte av information som kan påverka samarbetet.

| 5. | Erforderligt skydd av immateriella rättigheter enligt artikel 8.2 i detta avtal. |
| --- | --- |

5.

Erforderligt skydd av immateriella rättigheter enligt artikel 8.2 i detta avtal.

Artikel 4

Samarbetets omfattning

1.   Samarbetet avseende satellitbaserad navigering och tidmätning skall äga rum inom följande områden: radiospektrum, vetenskaplig forskning och utbildning, näringslivssamarbete, utveckling av handel och marknader, standardisering, certifiering och lagstiftning, utveckling av globala och regionala markbaserade stödsystem för GNSS, säkerhet, ansvarsfrågor samt kostnadstäckning. Parterna får anpassa denna förteckning genom ömsesidig överenskommelse.

2.   Ett lämpligt separat avtal måste ingås mellan parterna om samarbetet på parternas begäran skall utvidgas till följande:

| 2.1 | Galileoteknik och -produkter av känslig natur som omfattas av avtal om exportkontrollregler som ingåtts av EU, EU:s och Europeiska rymdorganisationens medlemsstater, MTCR och WASSENAAR samt kryptering och informationsäkerhetsteknik och -produkter av betydelse. |
| --- | --- |

2.1

Galileoteknik och -produkter av känslig natur som omfattas av avtal om exportkontrollregler som ingåtts av EU, EU:s och Europeiska rymdorganisationens medlemsstater, MTCR och WASSENAAR samt kryptering och informationsäkerhetsteknik och -produkter av betydelse.

| 2.2 | Galileos systemsäkerhetsstruktur (rymd-, mark- och användarsegment). |
| --- | --- |

2.2

Galileos systemsäkerhetsstruktur (rymd-, mark- och användarsegment).

| 2.3 | Säkerhetskontrollaspekter av Galileos globala segment. |
| --- | --- |

2.3

Säkerhetskontrollaspekter av Galileos globala segment.

| 2.4 | Galileos offentliga tjänst (Public Regulated Services) i dess utformnings-, utvecklings-, genomförande-, försöks- och utvärderings- och driftsfas (förvaltning och användning). |
| --- | --- |

2.4

Galileos offentliga tjänst (Public Regulated Services) i dess utformnings-, utvecklings-, genomförande-, försöks- och utvärderings- och driftsfas (förvaltning och användning).

| 2.5 | Utbyte av sekretessbelagda uppgifter om satellitnavigering och Galileo. |
| --- | --- |

2.5

Utbyte av sekretessbelagda uppgifter om satellitnavigering och Galileo.

3.   Detta avtal skall inte påverka det organisatoriska system som inrättats genom gemenskapslagstiftning för bedrivandet av Galileoprogrammet. Avtalet skall inte heller påverka tillämpliga lagar eller andra författningar, eller politiska åtgärder för genomförande av icke-spridningsavtal och regler för exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden eller nationella, inhemska åtgärder avseende säkerhet och kontroll av s.k. immateriella tekniköverföringar (intangible technology transfers).

Artikel 5

Former för samarbetet

1.   Inom ramen för sin tillämpliga lagstiftning skall parterna så långt det är praktiskt möjligt främja samarbetsverksamheten inom ramen för detta avtal i syfte att tillhandahålla jämförbara möjligheter till deltagande i sina respektive verksamheter inom de sektorer som förtecknas i artikel 4.

2.   Parterna är överens om att bedriva samarbetsverksamhet enligt artiklarna 6–13 i detta avtal.

Artikel 6

Radiospektrum

1.   Baserat på tidigare framgångar inom ramen för Internationella teleunionen är parterna överens om att fortsätta samarbetet och det ömsesidiga stödet när det gäller radiospektrumfrågor.

2.   Parterna skall verka för en lämplig frekvenstilldelning till Galileo för att garantera tillgång till Galileos tjänster på ett sätt som gagnar användare i hela världen, men framför allt i Ukraina och gemenskapen.

3.   Dessutom erkänner parterna vikten av att skydda radionavigeringsspektrum mot avbrott och interferens. För detta ändamål skall de identifiera interferenskällor och finna ömsesidigt godtagbara lösningar som motverkar sådan interferens.

4.   Inget i detta avtal skall anses avvika från Internationella teleunionens tillämpliga bestämmelser, inbegripet teleunionens radioreglemente.

Artikel 7

Vetenskaplig forskning och utbildning

Parterna skall verka för gemensam forsknings- och utbildningsverksamhet på GNSS-området inom ramen för gemenskapens och Ukrainas forskningsprogram, däribland Europeiska gemenskapens ramprogram för forskning och utveckling, Europeiska rymdorganisationens (ESA) forskningsprogram samt andra relevanta program som inrättats av gemenskapen och ukrainska myndigheter.

Den gemensamma forsknings- och utbildningsverksamheten bör vara sådan att den bidrar till planeringen av den framtida utvecklingen av ett civilt globalt system för satellitnavigering.

Parterna är överens om att utforma det system som behövs för att garantera välfungerande kontakter och deltagande i forsknings- och utbildningsprogrammen.

Artikel 8

Näringslivssamarbete

1.   Parterna skall främja och stödja samarbetet mellan sina respektive industriföretag, bland annat genom bildande av samriskföretag och ömsesidigt deltagande i berörda näringslivsorganisationer, i syfte att inrätta Galileo-systemet och att främja användning och utveckling av Galileo-tillämpningar och Galileo-tjänster.

2.   För att underlätta näringslivssamarbetet skall parterna tillhandahålla och garantera ett lämpligt och verkningsfullt skydd och genomdrivande av immateriella, industriella och kommersiella rättigheter inom områden och sektorer av betydelse för utveckling och drift av Galileo/EGNOS, enligt högsta internationella standard, inbegripet effektiva metoder för tillämpningen av sådana standarder.

3.   För export från Ukraina till tredjeländer av teknik och produkter av känslig natur som specifikt utvecklats och finansierats inom Galileoprogrammet krävs förhandsgodkännande från den behöriga säkerhetsmyndigheten för Galileo, i de fall myndigheten har rekommenderat att denna teknik och dessa produkter skall omfattas av krav på exporttillstånd i enlighet med tillämplig lagstiftning. Varje separat avtal som avses i artikel 4.2 i detta avtal skall också innehålla en lämplig mekanism för Ukraina att rekommendera att tänkbara produkter skall omfattas av krav på exporttillstånd.

4.   Parterna skall inom ramen för näringslivssamarbetet främja utbyggnaden av kontakterna mellan de olika aktörerna i Galileoprogrammet i Ukraina och gemenskapen.

Artikel 9

Handel och marknadsutveckling

1.   Parterna skall främja handel med och investeringar i gemenskapens och Ukrainas satellitnavigeringsinfrastruktur, utrustning, lokala systemkomponenter för Galileo samt tillämpningar.

2.   I detta syfte skall parterna bidra till att öka allmänhetens medvetenhet och kunskap om verksamheten i satellitnavigeringsprojektet Galileo, kartlägga tänkbara hinder för tillväxten av GNSS-tillämpningar och vidta erforderliga åtgärder för att underlätta denna tillväxt.

3.   För att på ett effektivt sätt kunna kartlägga och styra in sig på användarnas behov skall gemenskapen och Ukraina utreda inrättandet av ett öppet forum för GNSS-användare.

Artikel 10

Standardisering, certifiering och reglering

1.   Parterna framhåller värdet av att i internationella standardiserings- och certifieringsforum samordna sina insatser beträffande globala satellitnavigeringstjänster. Framför allt skall parterna tillsammans stödja utvecklingen av Galileo-standarder och främja deras tillämpning i Ukraina och hela världen, varvid tonvikten skall läggas på driftskompatibilitet med andra GNSS-system.

Samordningen syftar bland annat till att driva fram vittomfattande och nyskapande användningar av Galileo-tjänster för öppna, kommersiella och livsskyddande (safety-of-life) ändamål, varvid Galileo skall fungera som ett världsomfattande standardsystem för navigering och tidmätning.

Parterna är överens om att skapa gynnsamma villkor för utveckling av Galileo-tillämpningar.

2.   För att främja och genomföra målen med detta avtal skall parterna, där så är lämpligt, därför samarbeta om alla uppkommande frågor om GNSS, framför allt i Internationella civila luftfartsorganisationen Eurocontrol, Internationella sjöfartsorganisationen och Internationella teleunionen (ITU).

3.   På bilateral nivå skall parterna sörja för att åtgärder avseende standarder för drift och teknik, certifiering samt krav och förfaranden för tillstånd som rör GNSS inte utgör onödiga handelshinder. Nationella krav skall grundas på objektiva, icke-diskriminerande och på förhand fastställda och öppet redovisade kriterier.

Artikel 11

Utveckling av globala och regionala markbaserade stödsystem för GNSS

1.   Parterna skall samarbeta för att utforma och införa arkitektur för markbaserade system som gör det möjligt att på ett optimalt sätt garantera Galileo/EGNOS integritet samt Galileo/EGNOS-tjänsternas kontinuitet och kompatibilitet med andra GNSS-system.

2.   Parterna skall därför på regional nivå samarbeta för att i Ukraina bygga upp ett markbaserat regionalt stödsystem som bygger på Galileosystemet. Systemet skall tillhandahålla regionala integritetstjänster samt regionala tjänster med stor noggrannhet som kompletterar dem som Galileosystemet tillhandahåller globalt. Parterna planerar att utvidga EGNOS i den ukrainska regionen med hjälp av markbaserad infrastruktur, där ukrainska stationer för avståndsmätning och övervakning av informationens integritet ingår.

3.   På lokal nivå skall parterna underlätta utvecklingen av Galileos lokala komponenter.

Artikel 12

Säkerhet

1.   Parterna är övertygade om att globala satellitbaserade navigeringssystem behöver skyddas mot missbruk, interferens, avbrott och fientliga handlingar.

2.   Parterna skall vidta alla rimliga åtgärder för att sörja för kvaliteten, kontinuiteten och säkerheten hos satellitnavigeringstjänsterna och tillhörande infrastruktur inom sina respektive territorier.

3.   Parterna erkänner att samarbete för att garantera Galileo-systemets och Galileo-tjänsternas säkerhet är ett viktigt gemensamt mål.

4.   Parterna skall därför utreda inrättandet av en lämplig samrådskanal för att hantera säkerhetsfrågor som rör GNSS. De båda parternas behöriga säkerhetsmyndigheter skall i enlighet med artikel 4.2 tillsammans fastställa de praktiska arrangemangen och förfarandena för detta.

Artikel 13

Ansvar och kostnadstäckning

Parterna skall, där så är lämpligt, samarbeta för att utforma och införa en ordning för ansvarsskyldighet samt tillvägagångssätt för kostnadstäckning, framför allt inom ramen för internationella och regionala organisationer, i syfte att underlätta tillhandahållandet av civila GNSS-tjänster.

Artikel 14

Samarbetsmekanism och informationsutbyte

1.   Samordningen och främjandet av samarbete inom ramen för detta avtal skall för Ukrainas del genomföras av Ukrainas regering, och av Europeiska kommissionen för gemenskapens och dess medlemsstaters del.

2.   I enlighet med syftet i artikel 1 skall dessa båda organ, inom ramen för det avtal om partnerskap och samarbete genom vilket det upprättats ett partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina, inrätta en styrkommitté för GNSS, nedan kallad ”kommittén”, för förvaltningen av detta avtal. Kommittén skall bestå av officiella företrädare för vardera parten och skall fastställa sin egen arbetsordning.

Kommittén skall bland annat ha följande uppgifter:

| 2.1 | Främja och övervaka de olika samarbetsområden som avses i artiklarna 4–13 i detta avtal och lägga fram rekommendationer om dem. |
| --- | --- |

2.1

Främja och övervaka de olika samarbetsområden som avses i artiklarna 4–13 i detta avtal och lägga fram rekommendationer om dem.

| 2.2 | Ge råd till parterna om hur de kan utvidga och förbättra samarbetet i överensstämmelse med principerna i detta avtal. |
| --- | --- |

2.2

Ge råd till parterna om hur de kan utvidga och förbättra samarbetet i överensstämmelse med principerna i detta avtal.

| 2.3 | Se till att detta avtal fungerar och genomförs på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

2.3

Se till att detta avtal fungerar och genomförs på ett effektivt sätt.

3.   Kommittén skall som regel sammanträda varje år. Sammanträdena bör hållas varannan gång i gemenskapen och varannan gång i Ukraina. Ytterligare sammanträden kan hållas på begäran av endera parten.

Kommitténs kostnader, eller betalning för kostnader som görs i dess namn, skall bäras av den part till vilken de officiella företrädarna hör. Andra kostnader än för resor och uppehälle som är direkt knutna till kommitténs sammanträden skall bäras av värdparten. Kommittén får inrätta gemensamma tekniska arbetsgrupper om särskilda frågor, om parterna anser att detta är lämpligt.

4.   Alla ukrainska organ som kan beröras av avtalet får delta i det gemensamma företaget Galileo och i Europeiska tillsynsmyndigheten för GNSS i enlighet med tillämplig lagstiftning och tillämpliga förfaranden.

5.   Parterna skall främja ytterligare informationsutbyte om satellitnavigering mellan institutioner och företag hos respektive part.

Artikel 15

Finansiering

1.   Storleken på och systemet för Ukrainas ekonomiska bidrag till Galileoprogrammet genom det gemensamma företaget Galileo skall fastställas i ett särskilt avtal i enlighet med de institutionella ordningarna i tillämplig gemenskapslagstiftning.

2.   Respektive part skall vidta alla rimliga åtgärder och göra sitt bästa för att inom ramen för sina tillämpliga lagar och andra bestämmelser underlätta inresa till, uppehälle i och utresa från respektive parts territorium för personer som deltar i samarbetet enligt avtalet, samt underlätta in- och utförsel av penningmedel, material, data och utrustning som används för samarbetsprojekt.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2, skall – om det genom särskilda samarbetsprogram hos en part tillhandahålls ekonomiska bidrag till deltagare från den andra parten – alla sådana ekonomiska bidrag som ges av den ena parten till den andra partens deltagare för att stödja samarbetet, undantas från skatter, tullar och avgifter i enlighet med de lagar och bestämmelser som är tillämpliga hos respektive part.

Artikel 16

Samråd och förlikning

1.   Parterna skall på endera partens begäran utan dröjsmål samråda om alla frågor som uppkommer i samband med tolkning eller tillämpning av detta avtal. Eventuella tvister om tolkning eller tillämpning av detta avtal skall lösas genom samråd mellan parterna.

2.   Punkt 1 skall inte hindra parterna från att söka förlikning inom ramen för avtalet om partnerskap och samarbete, genom vilket det upprättats ett partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Ukraina.

Artikel 17

Ikraftträdande och uppsägning

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den månad som följer på den dag då parterna har underrättat varandra om att de förfaranden som är nödvändiga för detta syfte har avslutats. Underrättelsen skall sändas till generalsekretariatet för Europeiska unionens råd, som skall vara depositarie för detta avtal.

2.   Det faktum att detta avtal sägs upp eller löper ut skall inte påverka giltigheten eller varaktigheten av regelsystem som fastställts inom ramen för avtalet eller av särskilda rättigheter eller skyldigheter som uppkommit i fråga om immateriella rättigheter.

3.   Detta avtal får ändras efter ömsesidig skriftlig överenskommelse mellan parterna. En ändring skall träda i kraft den första dagen i den månad som följer på den dag då parterna underrättat depositarien om att de förfaranden som är nödvändiga för detta syfte har avslutats.

4.   Detta avtal skall gälla under en femårperiod och kan genom överenskommelse mellan parterna förlängas med en femårsperiod i taget vid utgången av en femårsperiod. Endera parten kan säga upp detta avtal med tre månaders skriftligt varsel.

Detta avtal är upprättat i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och ukrainska, vilka alla texter är lika giltiga.

Hecho en Kiev, el uno de diciembre del dos mil cinco.

V Kyjevě dne prvního prosince dva tisíce pět.

Udfærdiget i Kyiv den første december to tusind og fem.

Geschehen zu Kiew am ersten Dezember zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta detsembrikuu esimesel päeval Kiievis.

Έγινε στο Κίεβο, την πρώτη Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Kiev on the first day of December in the year two thousand and five.

Fait à Kiev, le premier décembre deux mille cinq.

Fatto a Kiev, addi' primo dicembre duemilacinque.

Kijevā, divtūkstoš piektā gada pirmajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų gruodžio pirmą dieną Kijeve.

Kelt Kievben, a kettőezerötödik év december első napján.

Magħmul f' Kiev, fl-ewwel jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Kiev, de eerste december tweeduizend vijf.

Sporządzono w Kijowie dnia pierwszego grudnia roku dwutysięcznego piątego.

Feito em Kiev, em um de Dezembro de dois mil e cinco.

V Kyjeve dňa prvého decembra dvetisícpäť.

V Kijevu, prvega decembra leta dva tisoč pet.

Tehty Kiovassa ensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Kiev den första december tjugohundrafem.

Вчинено в Києві першого грудня дві тисячі п’ятого року

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Gћar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapen vägnar

Image

За Украïнy

Image

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/16

---

RÅDETS BESLUT

av den 27 oktober 2009

om undertecknande av ett ramavtal om omfattande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan

(2014/229/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 133 och 181 jämförda med artikel 300.2,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 25 november 2004 bemyndigade rådet kommissionen att föra förhandlingar med Republiken Indonesien om ett ramavtal om partnerskap och samarbete, nedan kallat avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Den 25 november 2004 bemyndigade rådet kommissionen att föra förhandlingar med Republiken Indonesien om ett ramavtal om partnerskap och samarbete, nedan kallat avtalet.

| (2) | Avtalet bör undertecknas, med förbehåll för att det senare ingås. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet bör undertecknas, med förbehåll för att det senare ingås.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av ramavtalet om övergripande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan, godkänns härmed på gemenskapens vägnar, med förbehåll för ett rådsbeslut om ingående av avtalet.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha befogenhet att underteckna avtalet på gemenskapens vägnar.

Utfärdat i Luxemburg den 27 oktober 2009.

På rådets vägnar

C. BILDT

Ordförande

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/17

---

RAMAVTAL

om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan

EUROPEISKA GEMENSKAPEN,

nedan kallad gemenskapen, och

KONUNGARIKET BELGIEN,

REPUBLIKEN BULGARIEN,

REPUBLIKEN TJECKIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN ESTLAND,

IRLAND,

REPUBLIKEN GREKLAND,

KONUNGARIKET SPANIEN,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN CYPERN,

REPUBLIKEN LETTLAND,

REPUBLIKEN LITAUEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

REPUBLIKEN UNGERN,

MALTA,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

REPUBLIKEN POLEN,

REPUBLIKEN PORTUGAL,

RUMÄNIEN,

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN SLOVAKIEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,

fördragsslutande parter i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och fördraget om Europeiska unionen, nedan kallade medlemsstaterna,

å ena sidan, och

REPUBLIKEN INDONESIENS REGERING,

å andra sidan,

nedan kallade parterna,

SOM BEAKTAR de vänskapsband som av tradition existerar mellan Republiken Indonesien och gemenskapen och de nära historiska, politiska och ekonomiska band som förenar dem,

SOM BEAKTAR att parterna lägger särskild vikt vid att deras ömsesidiga förbindelser är av omfattande natur,

SOM PÅ NYTT BEKRÄFTAR parternas anslutning till de principer som fastställs i Förenta nationernas stadga,

SOM PÅ NYTT BEKRÄFTAR parternas åtagande att iaktta, främja och värna de demokratiska principerna och de grundläggande mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, fred och internationell rättskipning enligt vad som fastställs i bland annat Förenta nationernas allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, Romstadgan och andra internationella instrument på området mänskliga rättigheter som tillämpas av båda parter,

SOM PÅ NYTT BEKRÄFTAR respekten för Republiken Indonesiens suveränitet, territoriella integritet och nationella enighet,

SOM PÅ NYTT BEKRÄFTAR parternas anslutning till principerna om rättsstaten och god samhällsstyrning och deras önskan att främja ekonomiska och sociala framsteg för sina folk, med beaktande av principen om hållbar utveckling och miljöskyddskraven,

SOM PÅ NYTT BEKRÄFTAR att de allvarligaste brotten som angår hela det internationella samfundet inte får förbli ostraffade och att de som anklagas för dessa brott bör ställas inför rätta och, om de befinns skyldiga, straffas på lämpligt sätt, samt att dessa brott på ett effektivt sätt måste lagföras genom att åtgärder vidtas på nationell nivå och genom att det globala samarbetet förbättras,

SOM UTTRYCKER sitt åtagande att till fullo bekämpa alla former av gränsöverskridande organiserad brottslighet och terrorism i enlighet med internationell rätt, inbegripet lagstiftning om de mänskliga rättigheterna, de humanitära principer som gäller för migrations- och flyktingfrågor och internationell humanitär rätt, samt att upprätta ett effektivt internationellt samarbete och inrätta instrument för att utrota denna brottslighet,

SOM ERKÄNNER att antagandet av relevanta internationella konventioner och andra relevanta resolutioner av FN:s säkerhetsråd, däribland dess resolution 1540, ligger till grund för hela det internationella samfundets åtagande att bekämpa spridning av massförstörelsevapen,

SOM ERKÄNNER att det är nödvändigt att stärka de nedrustnings- och icke-spridningsåtaganden som åligger dem enligt internationell rätt i syfte att bland annat undanröja den fara som är förknippad med massförstörelsevapen,

SOM ERKÄNNER betydelsen av samarbetsavtalet av den 7 mars 1980 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Indonesien, Malaysia, Filippinerna, Singapore och Thailand – medlemsländer i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) samt efterföljande anslutningsprotokoll,

SOM ERKÄNNER betydelsen av att stärka de befintliga förbindelserna mellan parterna i syfte att utvidga samarbetet dem emellan och deras gemensamma önskan att befästa, fördjupa och diversifiera sina förbindelser på områden av ömsesidigt intresse, på grundval av jämlikhet, icke-diskriminering, respekt för den naturliga miljön och till ömsesidig nytta,

SOM BEKRÄFTAR sin önskan att med beaktande av de åtgärder som har vidtagits på det regionala planet utvidga samarbetet mellan gemenskapen och Indonesien på grundval av gemensamma värderingar och till ömsesidig nytta,

SOM HÄNVISAR TILL sina respektive lagar och andra författningar,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

AVDELNING I

ART OCH RÄCKVIDD

Artikel 1

Allmänna principer

1.   Respekt för de demokratiska principerna och de grundläggande mänskliga rättigheterna, såsom de fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra internationella instrument på området mänskliga rättigheter som tillämpas av båda parter, är grundläggande för båda parters inrikespolitik och internationella politik och utgör en väsentlig del av detta avtal.

2.   Parterna bekräftar att de delar de värderingar som kommer till uttryck i Förenta nationernas stadga.

3.   Parterna bekräftar sitt åtagande att främja hållbar utveckling, samarbeta för att lösa problemen i samband med klimatförändringen och bidra till uppnåendet av millennieutvecklingsmålen.

4.   Parterna bekräftar på nytt sitt åtagande när det gäller Parisförklaringen från 2005 om biståndets effektivitet och är överens om att stärka samarbetet i syfte att ytterligare förbättra utvecklingsresultaten.

5.   Parterna bekräftar på nytt den vikt de fäster vid principerna om god samhällsstyrning, rättsstaten, inbegripet domstolsväsendets oberoende, och kampen mot korruption.

6.   Genomförandet av detta partnerskaps- och samarbetsavtal ska baseras på principerna om jämlikhet och ömsesidig nytta.

Artikel 2

Samarbetsmål

I syfte att stärka sina bilaterala förbindelser åtar sig parterna att föra en allomfattande dialog och främja ytterligare samarbete sig emellan inom alla områden av ömsesidigt intresse. Ansträngningarna ska särskilt inriktas på följande:

| a) | Upprätta ett bilateralt samarbete inom alla relevanta regionala och internationella forum och organisationer. |
| --- | --- |

a)

Upprätta ett bilateralt samarbete inom alla relevanta regionala och internationella forum och organisationer.

| b) | Utveckla handel och investeringar mellan parterna till ömsesidig nytta. |
| --- | --- |

b)

Utveckla handel och investeringar mellan parterna till ömsesidig nytta.

| c) | Upprätta samarbete inom alla handels- och investeringsrelaterade områden av ömsesidigt intresse i syfte att underlätta handels- och investeringsflöden och förebygga och undanröja hinder för handel och investeringar, i förekommande fall även när det gäller nuvarande och framtida regionala initiativ mellan EG och Asean. |
| --- | --- |

c)

Upprätta samarbete inom alla handels- och investeringsrelaterade områden av ömsesidigt intresse i syfte att underlätta handels- och investeringsflöden och förebygga och undanröja hinder för handel och investeringar, i förekommande fall även när det gäller nuvarande och framtida regionala initiativ mellan EG och Asean.

| d) | Upprätta samarbete inom andra områden av ömsesidigt intresse, framför allt inom turism, finansiella tjänster, skatter och tullar, makroekonomisk politik, industripolitik och små och medelstora företag, informationssamhället, vetenskap och teknik, energi, transport och transportsäkerhet, utbildning och kultur, mänskliga rättigheter, miljö och naturresurser, inbegripet den marina miljön, skogsbruk, jordbruk och landsbygdsutveckling, samarbete på det marina området och på fiskeområdet, folkhälsa, livsmedelssäkerhet, djurhälsa, statistik, skydd av personuppgifter, samarbete för modernisering av statlig och offentlig förvaltning samt immateriell äganderätt. |
| --- | --- |

d)

Upprätta samarbete inom andra områden av ömsesidigt intresse, framför allt inom turism, finansiella tjänster, skatter och tullar, makroekonomisk politik, industripolitik och små och medelstora företag, informationssamhället, vetenskap och teknik, energi, transport och transportsäkerhet, utbildning och kultur, mänskliga rättigheter, miljö och naturresurser, inbegripet den marina miljön, skogsbruk, jordbruk och landsbygdsutveckling, samarbete på det marina området och på fiskeområdet, folkhälsa, livsmedelssäkerhet, djurhälsa, statistik, skydd av personuppgifter, samarbete för modernisering av statlig och offentlig förvaltning samt immateriell äganderätt.

| e) | Upprätta samarbete i migrationsfrågor, inbegripet om laglig och olaglig migration, människosmuggling och människohandel. |
| --- | --- |

e)

Upprätta samarbete i migrationsfrågor, inbegripet om laglig och olaglig migration, människosmuggling och människohandel.

| f) | Upprätta samarbete i fråga om mänskliga rättigheter och rättsliga frågor. |
| --- | --- |

f)

Upprätta samarbete i fråga om mänskliga rättigheter och rättsliga frågor.

| g) | Upprätta samarbete när det gäller att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

g)

Upprätta samarbete när det gäller att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen.

| h) | Upprätta samarbete för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, t.ex. när det gäller framställning av och handel med narkotika och narkotikaprekursorer samt penningtvätt. |
| --- | --- |

h)

Upprätta samarbete för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, t.ex. när det gäller framställning av och handel med narkotika och narkotikaprekursorer samt penningtvätt.

| i) | Öka båda parters nuvarande deltagande i relevanta subregionala och regionala samarbetsprogram respektive uppmuntra deras eventuella deltagande i sådana program. |
| --- | --- |

i)

Öka båda parters nuvarande deltagande i relevanta subregionala och regionala samarbetsprogram respektive uppmuntra deras eventuella deltagande i sådana program.

| j) | Förstärka båda parters profil i varandras regioner. |
| --- | --- |

j)

Förstärka båda parters profil i varandras regioner.

| k) | Främja förståelsen människor emellan genom samarbete mellan olika icke-statliga organ såsom tankesmedjor, universitet, det civila samhället och medier i form av seminarier, konferenser, ungdomsutbyten och annan verksamhet. |
| --- | --- |

k)

Främja förståelsen människor emellan genom samarbete mellan olika icke-statliga organ såsom tankesmedjor, universitet, det civila samhället och medier i form av seminarier, konferenser, ungdomsutbyten och annan verksamhet.

Artikel 3

Att bekämpa spridning av massförstörelsevapen

1.   Parterna anser att spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen, till såväl statliga som icke-statliga aktörer, utgör ett av de allvarligaste hoten mot internationell stabilitet och säkerhet.

2.   Parterna är därför överens om att samarbeta för och bidra till att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen genom att till fullo uppfylla och på det nationella planet genomföra sina förpliktelser enligt multilaterala fördrag och konventioner om nedrustning och ickespridning samt andra multilateralt framförhandlade avtal och internationella förpliktelser enligt Förenta nationernas stadga. Parterna är överens om att denna bestämmelse utgör en väsentlig del av detta avtal.

3.   Parterna är vidare överens om att samarbeta och vidta åtgärder för att förbättra genomförandet av internationella instrument om nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen som tillämpas av båda parter, bland annat genom att utbyta information, sakkunskap och erfarenheter.

4.   Parterna är också överens om att samarbeta och bidra till att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen genom att vidta åtgärder för att – beroende på vad som är tillämpligt – underteckna, ratificera eller ansluta sig till, samt till fullo genomföra, alla andra relevanta internationella instrument.

5.   Parterna är dessutom överens om att samarbeta för att införa effektiva nationella exportkontroller i syfte att förhindra spridning genom att kontrollera export och transitering av varor med anknytning till massförstörelsevapen, bland annat genom kontroll av slutanvändningen av teknik med dubbla användningsområden och genom effektiva sanktioner mot överträdelser av exportkontrollen.

6.   Parterna är överens om att upprätta en regelbunden politisk dialog som ska ledsaga och underbygga dessa delar av avtalet. Denna dialog får föras på regional nivå.

Artikel 4

Rättsligt samarbete

1.   Parterna ska samarbeta när det gäller frågor som rör utvecklingen av deras rättsliga system, lagar och rättsinstitut, inbegripet dessas effektivitet, i synnerhet genom att utbyta åsikter och sakkunskap samt genom att bygga upp kapacitet. Parterna ska inom ramen för sina befogenheter och sin behörighet sträva efter att utveckla ömsesidig rättslig hjälp i brottmål och utvisningsärenden.

2.   Parterna bekräftar på nytt att de allvarligaste brotten som angår hela det internationella samfundet inte får förbli ostraffade, och att de som är anklagade för dessa brott bör ställas inför rätta, och om de befinns skyldiga straffas på lämpligt sätt.

3.   Parterna är överens om att samarbeta när det gäller genomförandet av presidentdekretet om den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter 2004–2009, inbegripet förberedelserna inför ratificeringen och genomförandet av internationella instrument på området mänskliga rättigheter, såsom konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (genocide) och Romstadgan om den internationella brottmålsdomstolen.

4.   Parterna är överens om att en dialog dem emellan när det gäller denna fråga skulle vara till nytta.

Artikel 5

Samarbete för att bekämpa terrorism

1.   Parterna, som på nytt bekräftar vikten av att bekämpa terrorism, är överens om att samarbeta för att förhindra och bekämpa terroristhandlingar i enlighet med gällande internationella konventioner, bland annat instrumenten på området mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, samt i enlighet med sina respektive lagar och andra författningar och med beaktande av FN:s globala strategi mot terrorism, som fastställs i FN:s generalförsamlings resolution nr 60/288 av den 8 september 2006, och EU:s och Aseanländernas gemensamma förklaring av den 28 januari 2003 om samarbete för att bekämpa terrorism.

2.   Parterna ska inom ramen för FN:s säkerhetsråds resolution 1373 och andra relevanta FN-resolutioner, internationella konventioner och instrument som tillämpas av båda parter samarbeta för att bekämpa terrorism genom bland annat följande:

| — | Utbyte av information om terroristgrupper och deras stödnätverk i enlighet med internationell och nationell rätt. |
| --- | --- |

—

Utbyte av information om terroristgrupper och deras stödnätverk i enlighet med internationell och nationell rätt.

| — | Utbyte av synpunkter om medel och metoder för att bekämpa terrorism, däribland på det tekniska området och på utbildningsområdet, och utbyte av erfarenheter när det gäller terroristbekämpning. |
| --- | --- |

—

Utbyte av synpunkter om medel och metoder för att bekämpa terrorism, däribland på det tekniska området och på utbildningsområdet, och utbyte av erfarenheter när det gäller terroristbekämpning.

| — | Samarbete när det gäller kontroll av lagstiftningens efterlevnad, stärkande av den rättsliga ramen och åtgärder mot de förhållanden som befrämjar spridningen av terrorism. |
| --- | --- |

—

Samarbete när det gäller kontroll av lagstiftningens efterlevnad, stärkande av den rättsliga ramen och åtgärder mot de förhållanden som befrämjar spridningen av terrorism.

| — | Samarbete för att främja gränskontroll och gränsförvaltning, stärkt kapacitetsutbyggnad genom upprättande av nätverk, utbildningsprogram, besöksutbyte för högre tjänstemän, akademiker, analytiker och lokala aktörer samt anordnande av seminarier och konferenser. |
| --- | --- |

—

Samarbete för att främja gränskontroll och gränsförvaltning, stärkt kapacitetsutbyggnad genom upprättande av nätverk, utbildningsprogram, besöksutbyte för högre tjänstemän, akademiker, analytiker och lokala aktörer samt anordnande av seminarier och konferenser.

AVDELNING II

SAMARBETE I REGIONALA OCH INTERNATIONELLA ORGANISATIONER

Artikel 6

Parterna åtar sig att utbyta synpunkter och samarbeta inom ramen för regionala och internationella forum och organisationer, såsom Förenta nationerna, dialogen mellan Asean och EU, Aseans regionala forum (ARF), Asien–Europa-mötet (Asem), Förenta nationernas konferens om handel och utveckling (Unctad) samt Världshandelsorganisationen (WTO).

AVDELNING III

BILATERALT OCH REGIONALT SAMARBETE

Artikel 7

1.   Båda parter är överens om att, på bilateral eller regional nivå eller genom en kombination av båda, genomföra verksamhet som rör alla områden för dialog och samarbete inom ramen för detta avtal, med särskilt beaktande av frågor som omfattas av bilateralt samarbete. Parterna kommer vid valet av lämplig ram att sträva efter att uppnå största möjliga verkningar för alla berörda parter och även öka deras deltagande och samtidigt göra bästa möjliga bruk av de resurser som står till förfogande, varvid de kommer att ta hänsyn till de politiska och institutionella möjligheterna och, i tillämpliga fall, se till att åtgärderna är i överensstämmelse med annan verksamhet där partner från Europeiska gemenskapen och Asean deltar.

2.   Gemenskapen och Indonesien får vid behov besluta att utvidga det finansiella stödet till samarbete inom de områden som omfattas av eller har anknytning till avtalet, i enlighet med sina respektive finansiella förfaranden och resurser. Detta samarbete kan omfatta anordnande av utbildningsprogram, arbetsgrupper och seminarier, expertutbyten, studier och annan verksamhet som parterna kommer överens om.

AVDELNING IV

SAMARBETE NÄR DET GÄLLER HANDEL OCH INVESTERINGAR

Artikel 8

Allmänna principer

1.   Parterna ska inleda en dialog om bilaterala och multilaterala handelsfrågor och handelsrelaterade frågor i syfte att stärka de bilaterala handelsförbindelserna och främja framsteg i det multilaterala handelssystemet.

2.   Parterna åtar sig att i största möjliga utsträckning och till ömsesidig nytta främja utveckling och diversifiering av handeln sig emellan. De åtar sig att uppnå förbättrade villkor för marknadstillträde genom att arbeta för avskaffandet av handelshinder, i synnerhet genom att vid lämplig tidpunkt avskaffa icke-tariffära handelshinder och vidta åtgärder för att förbättra insynen, med hänsyn tagen till det arbete som utförs av internationella organisationer på detta område.

3.   Parterna, som är medvetna om att handel spelar en avgörande roll för utveckling och att bistånd i form av handelsförmånsordningar har visat sig vara till nytta för utvecklingsländer, ska sträva efter att i större utsträckning använda samråd för denna typ av bistånd i full överensstämmelse med WTO-bestämmelserna.

4.   Parterna ska hålla varandra underrättade om utvecklingen när det gäller handelspolitik och politiken på handelsrelaterade områden, såsom jordbruk, livsmedelssäkerhet, djurhälsa, konsumentfrågor, farliga kemiska ämnen och avfallshantering.

5.   Parterna ska främja dialog och samarbete i syfte att utveckla sin handel och sina investeringsförbindelser, inbegripet genom att tillhandahålla teknisk kapacitetsuppbyggnad för att lösa problem på de områden som avses i artiklarna 9–16.

Artikel 9

Sanitära och fytosanitära frågor

Parterna ska diskutera och utbyta information om lagstiftning, certifiering och inspektionsförfaranden inom ramen för WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära frågor, Internationella växtskyddskonventionen (IPPC), Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE) och Codex Alimentarius-kommissionen (CAC).

Artikel 10

Tekniska handelshinder

Parterna ska främja användningen av internationella standarder och samarbeta och utbyta information om standarder, förfaranden för bedömning av överensstämmelse och tekniska föreskrifter, särskilt inom ramen för WTO-avtalet om tekniska handelshinder.

Artikel 11

Skydd av immateriell äganderätt

Parterna ska samarbeta för att, på grundval av bästa praxis, förbättra skyddet och utnyttjandet av immateriell äganderätt och se till att denna respekteras, samt öka spridningen av kunskap därom. Samarbetet får omfatta informations- och erfarenhetsutbyte när det gäller sådana frågor som praxis, främjande, spridning, rationalisering, förvaltning, harmonisering, skydd och effektiv tillämpning av intellektuell äganderätt, förhindrande av missbruk av sådan rätt samt bekämpning av förfalskning och piratkopiering.

Artikel 12

Underlättande av handel

Parterna ska dela med sig av sin erfarenhet och undersöka möjligheterna att förenkla import-, export- och andra tullförfaranden, öka insynen i handelsregler och utveckla tullsamarbetet, även mekanismerna för ömsesidigt administrativt bistånd, samt eftersträva samsyn och gemensamma åtgärder inom ramen för internationella initiativ. Parterna kommer att lägga särskild vikt vid att öka säkerheten inom internationell handel, bland annat när det gäller transporttjänster, och vid att se till att det råder balans mellan underlättandet av handel och kampen mot bedrägerier och oegentligheter.

Artikel 13

Tullsamarbete

Utan att det påverkar tillämpningen av andra former av samarbete som föreskrivs inom ramen för detta avtal förklarar båda parter sig intresserade av att överväga att i framtiden ingå ett protokoll om tullsamarbete, inbegripet om ömsesidigt bistånd, inom den institutionella ram som fastställs i detta avtal.

Artikel 14

Investeringar

Parterna ska främja ett ökat investeringsflöde genom att utveckla ett attraktivt och stabilt klimat för ömsesidiga investeringar på grundval av en fortlöpande dialog som tar sikte på att öka förståelsen för och samarbetet om investeringsfrågor, utforska administrativa mekanismer för att underlätta investeringsflödena och främja ett stabilt, överskådligt, öppet och icke-diskriminerande investeringssystem.

Artikel 15

Konkurrenspolitik

Parterna ska arbeta för att konkurrensregler införs och tillämpas effektivt och att det sprids information som främjar överskådlighet och rättslig säkerhet för företag som är verksamma på den andra partens marknad.

Artikel 16

Tjänster

Parterna ska inleda en fortlöpande dialog som i synnerhet syftar till informationsutbyte om parternas respektive regler och som främjar tillträdet till den andra partens marknad, kapitalkällor och teknik samt handeln med tjänster mellan de båda regionerna och på tredjelands marknader.

AVDELNING V

SAMARBETE INOM ANDRA OMRÅDEN

Artikel 17

Turism

1.   Parterna får samarbeta i syfte att förbättra informationsutbytet och fastställa bästa praxis så att det sörjs för en balanserad och hållbar utveckling av turismen i enlighet med Världsturistorganisationens globala uppförandekod för turism och de hållbarhetsprinciper som ligger till grund för den lokala Agenda 21-processen.

2.   Parterna får utveckla samarbetet för att bevara och optimera naturarvets och kulturarvets potential, lindra de negativa verkningarna av turismen och öka turistföretagens positiva bidrag till den hållbara utvecklingen av lokalsamhällen, bland annat genom att utveckla ekoturism som respekterar lokalsamhällenas integritet och intressen och förbättra utbildningen inom turistnäringen.

Artikel 18

Finansiella tjänster

Parterna är överens om att i överensstämmelse med sina behov och inom ramen för sina respektive program och sin lagstiftning främja samarbetet när det gäller finansiella tjänster.

Artikel 19

Ekonomisk-politisk dialog

1.   Parterna är överens om att samarbeta för att främja utbytet av information och erfarenheter om deras respektive ekonomiska utveckling och ekonomiska politik, även när det gäller den ekonomiska politik som förs inom ramen för det regionala ekonomiska samarbetet och den regionala integrationen.

2.   Parterna ska sträva efter att fördjupa dialogen mellan sina myndigheter när det gäller ekonomiska frågor som enligt överenskommelse mellan parterna får omfatta sådana områden som penningpolitik, finanspolitik (inbegripet skattepolitik), offentliga finanser, makroekonomisk stabilitet och utlandsskuld.

3.   Parterna erkänner vikten av att öka öppenheten och informationsutbytet i syfte att underlätta kontrollen av åtgärder för att förhindra skatteflykt eller skatteundandragande, inom ramen för sina respektive rättsliga ramar. De är överens om att förbättra samarbetet på detta område.

Artikel 20

Industripolitiskt samarbete och samarbete kring små och medelstora företag

1.   Parterna är överens om att med beaktande av sin ekonomiska politik och sina ekonomiska mål främja det industripolitiska samarbetet på alla områden som bedöms lämpliga i syfte att förbättra konkurrenskraften för små och medelstora företag, bland annat genom följande åtgärder:

| — | Utbyte av information och erfarenheter om olika sätt att skapa allmänna förutsättningar för små och medelstora företag att förbättra sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Utbyte av information och erfarenheter om olika sätt att skapa allmänna förutsättningar för små och medelstora företag att förbättra sin konkurrenskraft.

| — | Främjande av kontakter mellan ekonomiska aktörer, uppmuntran till gemensamma investeringar och upprättande av joint venture-företag och informationsnätverk, framför allt genom befintliga övergripande gemenskapsprogram som stimulerar överföring av mjuk och hård teknik mellan partner. |
| --- | --- |

—

Främjande av kontakter mellan ekonomiska aktörer, uppmuntran till gemensamma investeringar och upprättande av joint venture-företag och informationsnätverk, framför allt genom befintliga övergripande gemenskapsprogram som stimulerar överföring av mjuk och hård teknik mellan partner.

| — | Underlättande av tillträdet till finansieringsmöjligheter och marknader, tillhandahållande av information och främjande av innovation genom utbyte av bästa praxis när det gäller finansieringsmöjligheter, framför allt för mikroföretag och småföretag. |
| --- | --- |

—

Underlättande av tillträdet till finansieringsmöjligheter och marknader, tillhandahållande av information och främjande av innovation genom utbyte av bästa praxis när det gäller finansieringsmöjligheter, framför allt för mikroföretag och småföretag.

| — | Gemensamma forskningsprojekt inom utvalda områden av näringslivet och samarbete i fråga om standarder, förfaranden för bedömning av överensstämmelse och tekniska föreskrifter, enligt överenskommelse mellan parterna. |
| --- | --- |

—

Gemensamma forskningsprojekt inom utvalda områden av näringslivet och samarbete i fråga om standarder, förfaranden för bedömning av överensstämmelse och tekniska föreskrifter, enligt överenskommelse mellan parterna.

2.   Parterna ska underlätta och stödja relevant verksamhet inom den privata sektorn hos bägge parter.

Artikel 21

Informationssamhället

Parterna, som är medvetna om att informations- och kommunikationsteknik är viktiga faktorer i ett modernt samhälle och av avgörande betydelse för ekonomisk och social utveckling, ska sträva efter att samarbeta med inriktning på bland annat följande:

| a) | Främja en omfattande dialog om de olika aspekterna av informationssamhället, i synnerhet politiken i fråga om elektronisk kommunikation och reglering, inbegripet samhällsomfattande tjänster, utfärdande av licenser och allmänna tillstånd, skydd av privatlivet och personuppgifter samt tillsynsmyndighetens oberoende och effektivitet. |
| --- | --- |

a)

Främja en omfattande dialog om de olika aspekterna av informationssamhället, i synnerhet politiken i fråga om elektronisk kommunikation och reglering, inbegripet samhällsomfattande tjänster, utfärdande av licenser och allmänna tillstånd, skydd av privatlivet och personuppgifter samt tillsynsmyndighetens oberoende och effektivitet.

| b) | Samtrafikförmåga och driftskompatibilitet mellan gemenskapens, Indonesiens och sydostasiatiska nät och tjänster. |
| --- | --- |

b)

Samtrafikförmåga och driftskompatibilitet mellan gemenskapens, Indonesiens och sydostasiatiska nät och tjänster.

| c) | Standardisering och spridning av ny informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

c)

Standardisering och spridning av ny informations- och kommunikationsteknik.

| d) | Främjande av forskningssamarbete mellan gemenskapen och Indonesien när det gäller informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

d)

Främjande av forskningssamarbete mellan gemenskapen och Indonesien när det gäller informations- och kommunikationsteknik.

| e) | Gemensamma forskningsprojekt om informations- och kommunikationsteknik (IKT). |
| --- | --- |

e)

Gemensamma forskningsprojekt om informations- och kommunikationsteknik (IKT).

| f) | Säkerhetsfrågor och säkerhetsaspekter med anknytning till IKT. |
| --- | --- |

f)

Säkerhetsfrågor och säkerhetsaspekter med anknytning till IKT.

Artikel 22

Vetenskap och teknik

1.   Parterna är överens om att när det gäller vetenskap och teknik samarbeta i frågor av ömsesidigt intresse, såsom energi, transport, miljö och naturresurser samt hälso- och sjukvård, med hänsyn tagen till den egna politiken.

2.   Syftet med detta samarbete ska vara att

| a) | uppmuntra utbyte av information och know-how om vetenskap och teknik, särskilt när det gäller genomförandet av politik och program, |
| --- | --- |

a)

uppmuntra utbyte av information och know-how om vetenskap och teknik, särskilt när det gäller genomförandet av politik och program,

| b) | främja varaktiga förbindelser mellan parternas forskarsamfund, forskningscentrum, universitet och näringsliv, |
| --- | --- |

b)

främja varaktiga förbindelser mellan parternas forskarsamfund, forskningscentrum, universitet och näringsliv,

| c) | främja utbildning av personal, |
| --- | --- |

c)

främja utbildning av personal,

| d) | främja andra former av samarbete enligt överenskommelse mellan parterna. |
| --- | --- |

d)

främja andra former av samarbete enligt överenskommelse mellan parterna.

3.   Samarbetet kan anta formen av gemensamma forskningsprojekt och forskningsutbyten, möten och utbildning av vetenskapsmän inom ramen för internationella mobilitetsprogram, i syfte att ge största möjliga spridning av forskningsresultaten.

4.   Parterna ska inom ramen för detta samarbete stödja deltagandet av sina respektive högre utbildningsanstalter, forskningscentrum och produktionssektorer, i synnerhet små och medelstora företag.

Artikel 23

Energi

Parterna ska sträva efter att förbättra samarbetet inom energisektorn. För detta ändamål är parterna överens om att främja ömsesidigt fördelaktiga kontakter i syfte att

| a) | diversifiera energiutbudet för att förbättra försörjningstryggheten, utveckla nya och förnybara energikällor och samarbeta när det gäller industriell energiverksamhet i alla led, |
| --- | --- |

a)

diversifiera energiutbudet för att förbättra försörjningstryggheten, utveckla nya och förnybara energikällor och samarbeta när det gäller industriell energiverksamhet i alla led,

| b) | uppnå en rationell användning av energi med bidrag från både utbuds- och efterfrågesidan och öka samarbetet för att bekämpa klimatförändringarna, inbegripet genom Kyotoprotokollets mekanism för ren utveckling, |
| --- | --- |

b)

uppnå en rationell användning av energi med bidrag från både utbuds- och efterfrågesidan och öka samarbetet för att bekämpa klimatförändringarna, inbegripet genom Kyotoprotokollets mekanism för ren utveckling,

| c) | främja överföring av teknik som syftar till hållbar energiproduktion och energianvändning, |
| --- | --- |

c)

främja överföring av teknik som syftar till hållbar energiproduktion och energianvändning,

| d) | möjliggöra ett samband mellan tillgång till energi till rimliga priser och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

d)

möjliggöra ett samband mellan tillgång till energi till rimliga priser och hållbar utveckling.

Artikel 24

Transport

1.   Parterna ska sträva efter att samarbeta inom alla relevanta områden av transportpolitiken i syfte att förbättra gods- och passagerartransporter och deras säkerhet, främja säkerheten på sjöfarts- och luftfartsområdet, utveckling av mänskliga resurser och miljöskydd samt förbättra effektiviteten i transportsystemen.

2.   Detta samarbete kan bland annat omfatta följande:

| a) | Informationsutbyte om parternas respektive politik och praxis i fråga om transport, särskilt avseende transport i städer och på landsbygd, inre vattenvägar och till sjöss, inbegripet logistik och sammankoppling samt driftskompabilitet när det gäller kombinerade transportnät och förvaltning av vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser. |
| --- | --- |

a)

Informationsutbyte om parternas respektive politik och praxis i fråga om transport, särskilt avseende transport i städer och på landsbygd, inre vattenvägar och till sjöss, inbegripet logistik och sammankoppling samt driftskompabilitet när det gäller kombinerade transportnät och förvaltning av vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser.

| b) | Eventuell användning av det europeiska globala satellitnavigeringssystemet (Galileo), särskilt i frågor av ömsesidigt intresse. |
| --- | --- |

b)

Eventuell användning av det europeiska globala satellitnavigeringssystemet (Galileo), särskilt i frågor av ömsesidigt intresse.

| c) | En dialog om flygtransporttjänster som ska syfta till att vidareutveckla de bilaterala förbindelserna mellan parterna inom områden av ömsesidigt intresse, däribland till att ändra vissa delar av befintliga bilaterala avtal om lufttransporttjänster mellan Indonesien och enskilda medlemsstater för att göra dem förenliga med parternas respektive lagar och andra författningar och undersöka möjligheterna till ytterligare utveckling av samarbetet på flygtransportområdet. |
| --- | --- |

c)

En dialog om flygtransporttjänster som ska syfta till att vidareutveckla de bilaterala förbindelserna mellan parterna inom områden av ömsesidigt intresse, däribland till att ändra vissa delar av befintliga bilaterala avtal om lufttransporttjänster mellan Indonesien och enskilda medlemsstater för att göra dem förenliga med parternas respektive lagar och andra författningar och undersöka möjligheterna till ytterligare utveckling av samarbetet på flygtransportområdet.

| d) | En dialog om sjötransporttjänster som ska syfta till obegränsat tillträde, på kommersiella grunder, till den internationella marknaden för sjötransport och till internationell handel, överenskommelser om att inte införa klausuler om lastdelning, nationell behandling och behandling som mest gynnad nation för fartyg som drivs av den andra partens medborgare eller företag samt frågor avseende dörr-till-dörr-transporttjänster. |
| --- | --- |

d)

En dialog om sjötransporttjänster som ska syfta till obegränsat tillträde, på kommersiella grunder, till den internationella marknaden för sjötransport och till internationell handel, överenskommelser om att inte införa klausuler om lastdelning, nationell behandling och behandling som mest gynnad nation för fartyg som drivs av den andra partens medborgare eller företag samt frågor avseende dörr-till-dörr-transporttjänster.

| e) | Genomförande av standarder och föreskrifter om säkerhet och om förebyggande av miljöföroreningar, särskilt när det gäller sjö- och luftfartstransport, i överensstämmelse med relevanta internationella konventioner. |
| --- | --- |

e)

Genomförande av standarder och föreskrifter om säkerhet och om förebyggande av miljöföroreningar, särskilt när det gäller sjö- och luftfartstransport, i överensstämmelse med relevanta internationella konventioner.

Artikel 25

Utbildning och kultur

1.   Parterna är överens om att främja utbildning och kulturellt samarbete som tar hänsyn till deras mångfald i syfte att öka den ömsesidiga förståelsen och kunskapen om varandras kulturer.

2.   Parterna ska sträva efter att vidta lämpliga åtgärder för att främja kulturellt utbyte och genomföra gemensamma initiativ inom olika kulturella områden, bland annat gemensamma kulturevenemang. I detta hänseende är parterna också överens om att fortsätta att stödja Asien – Europa-stiftelsens verksamhet.

3.   Parterna är överens om att samråda och samarbeta i relevanta internationella forum, såsom Unesco, och utbyta åsikter om den kulturella mångfalden, däribland utvecklingen t.ex. när det gäller ratificeringen och genomförandet av Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck.

4.   Parterna ska vidare lägga vikt vid åtgärder som syftar till att skapa kontakter mellan deras respektive specialistorgan, främja utbyte av information och publikationer, know-how, studenter, experter och tekniska resurser, främja IKT i utbildningen och utnyttja de möjligheter som gemenskapsprogrammen erbjuder i Sydostasien på utbildnings- och kulturområdet liksom den erfarenhet som båda parter har vunnit på detta område. Båda parter är också överens om att främja genomförandet av Erasmus Mundus-programmet.

Artikel 26

Mänskliga rättigheter

1.   Parterna är överens om att samarbeta för att främja och värna de mänskliga rättigheterna.

2.   Detta samarbete kan bland annat omfatta följande:

| a) | Stöd till genomförandet av den indonesiska handlingsplanen för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

a)

Stöd till genomförandet av den indonesiska handlingsplanen för mänskliga rättigheter.

| b) | Information om och utbildning i mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Information om och utbildning i mänskliga rättigheter.

| c) | Förstärkning av inrättningar med anknytning till mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Förstärkning av inrättningar med anknytning till mänskliga rättigheter.

3.   Parterna är överens om att en dialog dem emellan om denna fråga skulle vara till nytta.

Artikel 27

Miljö- och naturresurser

1.   Parterna är överens om att det är nödvändigt att bevara och förvalta naturresurserna och den biologiska mångfalden på ett hållbart sätt, eftersom detta är förutsättningen för nuvarande och kommande generationers utveckling.

2.   Resultatet av världstoppmötet om hållbar utveckling och genomförandet av relevanta multilaterala miljöavtal som tillämpas av båda parter ska beaktas i alla åtgärder som parterna vidtar inom ramen för detta avtal.

3.   Parterna ska sträva efter att fortsätta sitt samarbete inom ramen för regionala program för miljöskydd, i synnerhet när det gäller

| a) | miljömedvetenhet och kapacitet att kontrollera lagstiftningens efterlevnad, |
| --- | --- |

a)

miljömedvetenhet och kapacitet att kontrollera lagstiftningens efterlevnad,

| b) | uppbyggnad av kapacitet avseende klimatförändringen och energieffektivitet, främst med inriktning på forskning och utveckling, övervakning och analys av klimatförändringen och växthuseffekten, samt inrättandet av program för att lindra verkningarna och främja anpassning, |
| --- | --- |

b)

uppbyggnad av kapacitet avseende klimatförändringen och energieffektivitet, främst med inriktning på forskning och utveckling, övervakning och analys av klimatförändringen och växthuseffekten, samt inrättandet av program för att lindra verkningarna och främja anpassning,

| c) | uppbyggnad av kapacitet för att delta i och genomföra multilaterala avtal på miljöområdet, inbegripet avtal om biologisk mångfald och biosäkerhet samt konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES), |
| --- | --- |

c)

uppbyggnad av kapacitet för att delta i och genomföra multilaterala avtal på miljöområdet, inbegripet avtal om biologisk mångfald och biosäkerhet samt konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES),

| d) | främjande av miljöteknik, miljöprodukter och miljötjänster, inbegripet uppbyggnad av kapacitet inom miljöförvaltningssystem och när det gäller miljömärkning, |
| --- | --- |

d)

främjande av miljöteknik, miljöprodukter och miljötjänster, inbegripet uppbyggnad av kapacitet inom miljöförvaltningssystem och när det gäller miljömärkning,

| e) | förhindrande av olagliga gränsöverskridande förflyttningar av farliga ämnen, farligt avfall och andra former av avfall, |
| --- | --- |

e)

förhindrande av olagliga gränsöverskridande förflyttningar av farliga ämnen, farligt avfall och andra former av avfall,

| f) | kust- och havsmiljön, bevarande, förorening samt degradationskontroll, |
| --- | --- |

f)

kust- och havsmiljön, bevarande, förorening samt degradationskontroll,

| g) | lokalt deltagande i miljöskydd och hållbar utveckling, |
| --- | --- |

g)

lokalt deltagande i miljöskydd och hållbar utveckling,

| h) | jord- och markförvaltning, |
| --- | --- |

h)

jord- och markförvaltning,

| i) | vidtagande av åtgärder för att bekämpa gränsöverskridande rökdisföroreningar. |
| --- | --- |

i)

vidtagande av åtgärder för att bekämpa gränsöverskridande rökdisföroreningar.

4.   Parterna ska främja ömsesidigt tillträde till sina program på detta område, i överensstämmelse med de specifika villkor som fastställs i programmen.

Artikel 28

Skogsbruk

1.   Parterna är överens om att det är nödvändigt att skydda, bevara och förvalta skogsresurserna och deras biologiska mångfald på ett hållbart sätt, eftersom detta är till gagn för nuvarande och kommande generationer.

2.   Parterna ska sträva efter att fortsätta sitt samarbete för att bekämpa skogs- och markbränder samt olaglig skogsavverkning och därmed förbunden handel, förbättra skogsförvaltningen och främja ett hållbart skogsbruk.

3.   Parterna ska utveckla samarbetsprogram, bland annat på följande områden:

| a) | Samarbete inom relevanta internationella, regionala och bilaterala forum i syfte att främja upprättandet av rättsliga instrument för att bekämpa olaglig skogsavverkning och därmed förbunden handel. |
| --- | --- |

a)

Samarbete inom relevanta internationella, regionala och bilaterala forum i syfte att främja upprättandet av rättsliga instrument för att bekämpa olaglig skogsavverkning och därmed förbunden handel.

| b) | Kapacitetsuppbyggnad, forskning och utveckling. |
| --- | --- |

b)

Kapacitetsuppbyggnad, forskning och utveckling.

| c) | Stöd till utvecklingen av en hållbar skogssektor. |
| --- | --- |

c)

Stöd till utvecklingen av en hållbar skogssektor.

| d) | Utveckling av skogscertifikat. |
| --- | --- |

d)

Utveckling av skogscertifikat.

Artikel 29

Jordbruk och landsbygdsutveckling

Parterna är överens om att utveckla samarbetet när det gäller jordbruks- och landsbygdsutveckling. Till de samarbetsområden som kan vidareutvecklas hör följande:

| a) | Jordbrukspolitiken och internationella utsikter för jordbruket i allmänhet. |
| --- | --- |

a)

Jordbrukspolitiken och internationella utsikter för jordbruket i allmänhet.

| b) | Möjligheterna att undanröja hinder för handeln med grödor och boskap och produkter därav. |
| --- | --- |

b)

Möjligheterna att undanröja hinder för handeln med grödor och boskap och produkter därav.

| c) | Utvecklingspolitiken på landsbygden. |
| --- | --- |

c)

Utvecklingspolitiken på landsbygden.

| d) | Kvalitetsstrategier för grödor och boskap samt skyddade geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

d)

Kvalitetsstrategier för grödor och boskap samt skyddade geografiska beteckningar.

| e) | Marknadsutveckling och främjande av internationella handelsförbindelser. |
| --- | --- |

e)

Marknadsutveckling och främjande av internationella handelsförbindelser.

| f) | Utveckling av ett hållbart jordbruk. |
| --- | --- |

f)

Utveckling av ett hållbart jordbruk.

Artikel 30

Hav och fiske

Parterna ska främja samarbete på bilateral och multilateral nivå när det gäller hav och fiske, i synnerhet för att främja en hållbar och ansvarstagande utveckling och förvaltning av fiske- och havsresurser. Samarbetet kan omfatta följande:

| a) | Informationsutbyte. |
| --- | --- |

a)

Informationsutbyte.

| b) | Stöd till en hållbar och ansvarstagande långsiktig havs- och fiskepolitik som omfattar bevarande och förvaltning av kust- och havsresurser. |
| --- | --- |

b)

Stöd till en hållbar och ansvarstagande långsiktig havs- och fiskepolitik som omfattar bevarande och förvaltning av kust- och havsresurser.

| c) | Främjande av insatser för att förhindra och bekämpa olagligt, ej rapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

c)

Främjande av insatser för att förhindra och bekämpa olagligt, ej rapporterat och oreglerat fiske.

| d) | Marknadsutveckling och kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

d)

Marknadsutveckling och kapacitetsuppbyggnad.

Artikel 31

Hälsa

1.   Parterna är överens om att samarbeta när det gäller de frågor på hälso- och sjukvårdsområdet som är av ömsesidigt intresse i syfte att stärka insatserna inom följande områden: forskning, förvaltning av hälso- och sjukvårdssystemet, födoämnen, läkemedel, förebyggande hälso- och sjukvård, allvarliga smittsamma sjukdomar såsom fågelinfluensa och influensaepidemier, hiv/aids och svåra akuta respiratoriska sjukdomar (sars), icke smittsamma sjukdomar såsom cancer och hjärt- och kärlsjukdomar, trafikskador samt andra hot mot hälsan såsom drogberoende.

2.   Detta samarbete ska i huvudsak ske med hjälp av

| a) | utbyte av information och erfarenheter på de ovannämnda områdena, |
| --- | --- |

a)

utbyte av information och erfarenheter på de ovannämnda områdena,

| b) | program rörande epidemiologi, decentralisering, finansiering av hälso- och sjukvård, lokalt inflytande samt förvaltning av sjuk- och hälsovårdstjänster, |
| --- | --- |

b)

program rörande epidemiologi, decentralisering, finansiering av hälso- och sjukvård, lokalt inflytande samt förvaltning av sjuk- och hälsovårdstjänster,

| c) | kapacitetsuppbyggnad genom tekniskt bistånd och utveckling av yrkesutbildningsprogram, |
| --- | --- |

c)

kapacitetsuppbyggnad genom tekniskt bistånd och utveckling av yrkesutbildningsprogram,

| d) | program för att förbättra hälso- och sjukvårdstjänster och för att stödja därmed sammanhängande verksamhet bland annat för att minska barna- och mödradödlighet. |
| --- | --- |

d)

program för att förbättra hälso- och sjukvårdstjänster och för att stödja därmed sammanhängande verksamhet bland annat för att minska barna- och mödradödlighet.

Artikel 32

Statistik

Parterna är överens om att i enlighet med befintliga åtgärder för statistiksamarbete mellan gemenskapen och Asean främja harmoniseringen av statistiska metoder och statistisk praxis, inbegripet insamling och spridning av statistik; härigenom skulle det bli möjligt för parterna att på en för båda godtagbar grund använda statistik avseende handel med varor och tjänster, och mera allmänt, statistik avseende alla andra områden som omfattas av detta avtal som lämpar sig för statistisk bearbetning, såsom insamling, analys och spridning av statistik.

Artikel 33

Skydd av personuppgifter

1.   Parterna är överens om att engagera sig på detta område med det gemensamma målet att förbättra skyddet av personuppgifter, med hänsyn tagen till bästa internationella praxis, såsom i Förenta nationernas riktlinjer för reglering av behandlingen av elektroniska dokument som innehåller personuppgifter (FN:s generalförsamlings resolution 45/95 av den 14 december 1990).

2.   Samarbetet för skydd av personuppgifter kan bland annat omfatta tekniskt bistånd i form av informationsutbyte och sakkunskap med hänsyn tagen till parternas lagar och andra författningar.

Artikel 34

Migrering

1.   Parterna bekräftar på nytt vikten av att med gemensamma ansträngningar hantera migrationsströmmarna mellan sina territorier och kommer i syfte att stärka samarbetet inleda en omfattande dialog om alla frågor med anknytning till migration, däribland olaglig migration, människosmuggling och människohandel samt skydd av dem som är i behov av internationellt skydd. Aspekter rörande migration ska tas med i de nationella strategierna för båda parters ekonomiska och sociala utveckling. Båda parter är överens om att beakta humanitära principer när de behandlar migrationsfrågor.

2.   Samarbetet mellan parterna bör grunda sig på en bedömning av särskilda behov, som utförs i samråd mellan parterna, och genomföras i enlighet med gällande relevant lagstiftning hos parterna. Samarbetet kommer bland annat att inriktas på följande:

| a) | Migrationens grundläggande orsaker. |
| --- | --- |

a)

Migrationens grundläggande orsaker.

| b) | Utveckling och genomförande av nationell lagstiftning och nationell praxis som är i enlighet med relevant internationell rätt vilken är tillämplig på båda parter, i synnerhet säkerställande av att principen om att inte tillämpa avvisning respekteras. |
| --- | --- |

b)

Utveckling och genomförande av nationell lagstiftning och nationell praxis som är i enlighet med relevant internationell rätt vilken är tillämplig på båda parter, i synnerhet säkerställande av att principen om att inte tillämpa avvisning respekteras.

| c) | Frågor som konstaterats vara av ömsesidigt intresse i fråga om viseringar, resedokument och gränskontrollförvaltning. |
| --- | --- |

c)

Frågor som konstaterats vara av ömsesidigt intresse i fråga om viseringar, resedokument och gränskontrollförvaltning.

| d) | Regler om inresetillstånd samt rättigheter och ställning för personer med inresetillstånd, rättvis behandling och integrering av utländska medborgare som lagligen uppehåller sig i landet, utbildning samt åtgärder för att motverka rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

d)

Regler om inresetillstånd samt rättigheter och ställning för personer med inresetillstånd, rättvis behandling och integrering av utländska medborgare som lagligen uppehåller sig i landet, utbildning samt åtgärder för att motverka rasism och främlingsfientlighet.

| e) | Uppbyggnad av teknisk kapacitet och av personalkapacitet. |
| --- | --- |

e)

Uppbyggnad av teknisk kapacitet och av personalkapacitet.

| f) | Upprättande av en verkningsfull politik för att förebygga olaglig migration, människosmuggling och människohandel, inbegripet frågan om hur smugglings- och människohandelsnätverk kan bekämpas och hur offren för denna handel kan skyddas. |
| --- | --- |

f)

Upprättande av en verkningsfull politik för att förebygga olaglig migration, människosmuggling och människohandel, inbegripet frågan om hur smugglings- och människohandelsnätverk kan bekämpas och hur offren för denna handel kan skyddas.

| g) | Återvändande, under humana förhållanden och i värdiga former, av personer som olagligen uppehåller sig i ett land, inbegripet stöd till deras frivilliga återvändande, samt återtagande av dessa personer i enlighet med punkt 3. |
| --- | --- |

g)

Återvändande, under humana förhållanden och i värdiga former, av personer som olagligen uppehåller sig i ett land, inbegripet stöd till deras frivilliga återvändande, samt återtagande av dessa personer i enlighet med punkt 3.

3.   Parterna är vidare överens om att inom ramen för samarbetet förhindra och kontrollera olaglig invandring och med beaktande av behovet av att skydda offer för människohandel

| a) | identifiera dem som uppger sig vara medborgare i deras land och återta alla de av deras medborgare som vistas olagligen på en medlemsstats eller Indonesiens territorium, när detta begärs och utan onödig försening och andra formaliteter när nationaliteten har fastställts, |
| --- | --- |

a)

identifiera dem som uppger sig vara medborgare i deras land och återta alla de av deras medborgare som vistas olagligen på en medlemsstats eller Indonesiens territorium, när detta begärs och utan onödig försening och andra formaliteter när nationaliteten har fastställts,

| b) | förse sina återtagna medborgare med lämpliga identitetshandlingar för detta ändamål. |
| --- | --- |

b)

förse sina återtagna medborgare med lämpliga identitetshandlingar för detta ändamål.

4.   Parterna är överens om att på begäran föra förhandlingar i syfte att ingå ett avtal om särskilda återtagandeskyldigheter för parterna, däribland en skyldighet om återtagande av egna medborgare och medborgare i andra länder. Detta skulle också gälla statslösa personer.

Artikel 35

Kampen mot organiserad brottslighet och korruption

Parterna är överens om att samarbeta och bidra till kampen mot organiserad, ekonomisk och finansiell brottslighet och korruption genom att till fullo uppfylla sina nuvarande ömsesidiga internationella förpliktelser på detta område, bland annat när det gäller ett effektivt samarbete för att återkräva tillgångar eller medel som härrör från korruptionshandlingar. Denna bestämmelse utgör en väsentlig del av detta avtal.

Artikel 36

Samarbete för narkotikabekämpning

1.   Parterna ska inom sina respektive rättliga ramar samarbeta för att sörja för ett övergripande och balanserat tillvägagångssätt genom effektiva åtgärder och samordning mellan de behöriga myndigheterna, inbegripet de som är verksamma inom hälso- och sjukvård, utbildning och brottsbekämpning, däribland tullen, den sociala sektorn, rättsväsendet och inrikespolitiska instanser samt på marknadsregleringsområdet, i syfte att i största möjliga utsträckning minska utbudet av, handeln med och efterfrågan på olaglig narkotika och dess inverkan på narkotikamissbrukare och samhället i stort och för att arbetet med att förhindra avledningen av kemiska prekursorer till olaglig framställning av narkotika och psykotropa ämnen ska bli effektivare.

2.   Parterna ska enas om hur de ska samarbeta för att uppnå dessa mål. Åtgärderna ska baseras på gemensamt överenskomna principer som överensstämmer med relevanta internationella konventioner, den politiska förklaringen och den särskilda förklaring om de vägledande principerna för att minska efterfrågan på narkotika som godkändes på Förenta nationernas generalförsamlings tjugonde extra session om narkotika i juni 1998.

3.   Samarbetet mellan parterna kan omfatta utbyte av åsikter om lagstiftning och bästa tillvägagångssätt liksom tekniskt och administrativt bistånd inom följande områden: förhindrande och behandling av narkotikamissbruk omfattande ett brett spektrum av åtgärder, t.ex. minskning av skador i samband med narkotikamissbruk, informations- och övervakningscentrum, Utbildning av personal. narkotikarelaterad forskning samarbete med polis- och rättsväsende samt förhindrande av att kemiska prekursorer avleds till olaglig framställning av narkotika och psykotropa ämnen. Parterna får komma överens om att inbegripa andra områden.

4.   Parterna får samarbeta för att främja en hållbar alternativ utvecklingspolitik som tar sikte på att i största möjliga utsträckning minska odlingen av olaglig narkotika, särskilt cannabis.

Artikel 37

Samarbete för bekämpning av penningtvätt

1.   Parterna är överens om att det är nödvändigt att sträva efter och samarbeta för att förhindra att deras finansiella system används för att tvätta vinningen av alla former av brottslig verksamhet, såsom narkotikahandel och korruption.

2.   Båda parter är överens om att samarbeta i syfte att ge varandra tekniskt och administrativt bistånd som tar sikte på att utarbeta och genomföra föreskrifter och införa effektivt fungerande mekanismer för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, däribland återkrävande av tillgångar eller medel som härrör från vinning av brott.

3.   Samarbetet ska möjliggöra utbyte av relevanta upplysningar inom ramen för respektive lagstiftning liksom antagande av lämpliga standarder för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism motsvarande de standarder som antagits av gemenskapen och relevanta internationella organ som är verksamma på detta område, såsom arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt (FATF).

Artikel 38

Det civila samhället

1.   Parterna erkänner det organiserade civila samhällets roll (i synnerhet akademikervärldens) och potentiella bidrag till dialogen och samarbetsprocessen inom ramen för detta avtal och är överens om att främja en effektiv dialog med det organiserade civila samhället och sörja för att det faktiskt deltar.

2.   Det organiserade civila samhället får i enlighet med de demokratiska principer, lagar och andra författningar som tillämpas av parterna

| a) | delta i den politiska beslutsprocessen på nationell nivå, |
| --- | --- |

a)

delta i den politiska beslutsprocessen på nationell nivå,

| b) | informeras om och, i alla stadier av utvecklingsprocessen, delta i samråd om utvecklings- och samarbetsstrategier och sektorspolitik, särskilt på områden som berör dem, |
| --- | --- |

b)

informeras om och, i alla stadier av utvecklingsprocessen, delta i samråd om utvecklings- och samarbetsstrategier och sektorspolitik, särskilt på områden som berör dem,

| c) | se till att det finansiella stöd som de får till sin verksamhet förvaltas på ett öppet sätt, |
| --- | --- |

c)

se till att det finansiella stöd som de får till sin verksamhet förvaltas på ett öppet sätt,

| d) | delta i genomförandet av samarbetsprogram, inbegripet kapacitetsuppbyggnad, på områden som berör dem. |
| --- | --- |

d)

delta i genomförandet av samarbetsprogram, inbegripet kapacitetsuppbyggnad, på områden som berör dem.

Artikel 39

Samarbete för att modernisera staten och den offentliga förvaltningen

Parterna är överens om att på grundval av en bedömning av särskilda behov, som ska utföras i samråd mellan parterna, samarbeta i syfte att modernisera sin offentliga förvaltning, bland annat genom att

| a) | öka den organisatoriska effektiviteten, |
| --- | --- |

a)

öka den organisatoriska effektiviteten,

| b) | öka institutionernas effektivitet när det gäller tillhandahållande av tjänster, |
| --- | --- |

b)

öka institutionernas effektivitet när det gäller tillhandahållande av tjänster,

| c) | sörja för en öppen förvaltning av offentliga medel och för redovisningsskyldighet, |
| --- | --- |

c)

sörja för en öppen förvaltning av offentliga medel och för redovisningsskyldighet,

| d) | förbättra den rättsliga och institutionella ramen, |
| --- | --- |

d)

förbättra den rättsliga och institutionella ramen,

| e) | bygga upp kapacitet för utformning och genomförande av strategier (tillgång till offentliga tjänster, utformning och genomförande av budgeten, korruptionsbekämpning), |
| --- | --- |

e)

bygga upp kapacitet för utformning och genomförande av strategier (tillgång till offentliga tjänster, utformning och genomförande av budgeten, korruptionsbekämpning),

| f) | stärka rättsväsendet, |
| --- | --- |

f)

stärka rättsväsendet,

| g) | förbättra de rättsvårdande organen och deras funktioner. |
| --- | --- |

g)

förbättra de rättsvårdande organen och deras funktioner.

Artikel 40

Samarbetsformer

1.   Parterna är överens om att ställa nödvändiga resurser, bland annat finansiella medel, till förfogande i den utsträckning som deras respektive resurser och bestämmelser tillåter detta, i syfte att uppfylla de samarbetsmål som fastställs i detta avtal.

2.   Parterna ska uppmuntra Europeiska investeringsbanken att fortsätta sin verksamhet i Indonesien, i enlighet med dess förfaranden och kriterier för finansiering och med Indonesiens lagar och andra författningar.

AVDELNING VI

INSTITUTIONELL RAM

Artikel 41

Gemensam kommitté

1.   Parterna är överens om att inom ramen för detta avtal inrätta en gemensam kommitté bestående av företrädare på högsta möjliga tjänstemannanivå från båda sidor. Gemensamma kommittén ska ha följande uppgifter:

| a) | Övervaka att detta avtal fungerar och genomförs väl. |
| --- | --- |

a)

Övervaka att detta avtal fungerar och genomförs väl.

| b) | Fastställa prioriteringar i förhållande till målen för detta avtal. |
| --- | --- |

b)

Fastställa prioriteringar i förhållande till målen för detta avtal.

| c) | Lösa problem som uppstår i samband med tillämpningen eller tolkningen av detta avtal. |
| --- | --- |

c)

Lösa problem som uppstår i samband med tillämpningen eller tolkningen av detta avtal.

| d) | Utfärda rekommendationer till signatärparterna i detta avtal för främjande av målen i avtalet och, vid behov, lösa alla tvister som kan uppstå i samband med tillämpningen eller tolkningen av detta avtal. |
| --- | --- |

d)

Utfärda rekommendationer till signatärparterna i detta avtal för främjande av målen i avtalet och, vid behov, lösa alla tvister som kan uppstå i samband med tillämpningen eller tolkningen av detta avtal.

2.   Gemensamma kommittén ska normalt sammanträda minst vartannat år, växelvis i Indonesien och Bryssel, på en dag som ska fastställas genom ömsesidig överenskommelse. Extraordinära möten får också sammankallas genom överenskommelse mellan parterna. Ordförandeskapet i gemensamma kommittén skall innehas växelvis av de båda parterna. Dagordningen för Gemensamma kommitténs sammanträden ska fastställas genom överenskommelse mellan parterna.

3.   Gemensamma kommittén får upprätta specialiserade arbetsgrupper som ska bistå den i dess arbete. Arbetsgrupperna ska vid varje sammanträde lämna en detaljerad rapport om sin verksamhet till Gemensamma kommittén.

4.   Parterna är överens om att även tilldela Gemensamma kommittén uppgiften att sörja för att de sektorsavtal eller sektorsprotokoll som ingåtts eller kommer att ingås mellan gemenskapen och Indonesien fungerar på ett korrekt sätt.

5.   Gemensamma kommittén ska anta sin arbetsordning för tillämpningen av detta avtal.

AVDELNING VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 42

Klausul om framtida utveckling

1.   Parterna får genom gemensam överenskommelse ändra, revidera och utvidga detta avtal i syfte att öka samarbetet, inbegripet komplettera det genom avtal eller protokoll inom specifika sektorer eller verksamhetsområden.

2.   Vad beträffar genomförandet av detta avtal får endera parten framföra förslag om att utvidga samarbetsområdets räckvidd, med beaktande av de erfarenheter som gjorts i samband med dess tillämpning.

Artikel 43

Andra avtal

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av de relevanta bestämmelserna i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen får varken detta avtal eller någon åtgärd som vidtas inom ramen för detta avtal påverka medlemsstaternas befogenheter att genomföra bilateralt samarbete med Indonesien eller att, i förekommande fall, ingå nya partnerskaps- och samarbetsavtal med Indonesien.

2.   Detta avtal ska inte påverka tillämpningen eller genomförandet av åtaganden som respektive parter gör gentemot tredje part.

Artikel 44

Tvistlösningsmekanism

1.   Var och en av parterna får till Gemensamma kommittén hänskjuta alla tvister avseende tillämpningen eller tolkningen av detta avtal.

2.   Gemensamma kommittén ska i enlighet med artikel 41.1 c och 41.1 d eftersträva att lösa sådana tvister.

3.   Om någon av parterna anser att den andra parten inte har uppfyllt något av sina åtaganden enligt detta avtal, får den vidta lämpliga åtgärder. Utom i särskilt brådskande fall ska den dessförinnan förse Gemensamma kommittén med alla relevanta uppgifter som krävs för att göra en noggrann undersökning av situationen i syfte att finna en lösning som är godtagbar för båda parterna.

4.   För den korrekta tolkningen och den praktiska tillämpningen av detta avtal är parterna överens om att begreppet ”i särskilt brådskande fall” i punkt 3 avser fall då en av parterna väsentligen överträder bestämmelserna i avtalet. En väsentlig överträdelse består av

| i) | en vägran att erkänna avtalet, som inte sanktioneras av allmänna folkrättsliga regler, eller |
| --- | --- |

i)

en vägran att erkänna avtalet, som inte sanktioneras av allmänna folkrättsliga regler, eller

| ii) | en överträdelse av en väsentlig del av avtalet enligt artiklarna 1.1 och 3.2 samt artikel 35. |
| --- | --- |

ii)

en överträdelse av en väsentlig del av avtalet enligt artiklarna 1.1 och 3.2 samt artikel 35.

5.   Vid valet av åtgärder ska de som minst stör avtalets funktion prioriteras. Åtgärderna ska omedelbart anmälas till den andra parten, och om den andra parten så begär ska parterna samråda om åtgärderna i Gemensamma kommittén.

Artikel 45

Anläggningar

I syfte att underlätta samarbetet inom ramen för detta avtal är båda parterna överens om att bevilja bemyndigade experter och tjänstemän som deltar i genomförandet av samarbetet de hjälpmedel som de behöver för att utföra sina uppgifter, i enlighet med parternas interna regler och föreskrifter.

Artikel 46

Territoriell tillämpning

Detta avtal ska tillämpas inom det territorium där fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt på de villkor som fastställs i det fördraget, å ena sidan, och på Indonesiens territorium, å andra sidan.

Artikel 47

Definition av parterna

I detta avtal avses med ”parterna” gemenskapen eller dess medlemsstater eller gemenskapen och dess medlemsstater, i enlighet med deras respektive befogenheter, å ena sidan, och Indonesien, å andra sidan.

Artikel 48

Ikraftträdande och varaktighet

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den månad som följer på den dag då den senare parten har underrättat den andra parten om att de rättsliga förfaranden som är nödvändiga för detta ändamål har slutförts.

2.   Detta avtal är giltigt i fem år. Det ska automatiskt förlängas med perioder om ytterligare ett år, såvida inte någon av parterna skriftligen underrättar den andra parten, sex månader innan den berörda ettårsperioden har löpt ut, om att den inte har för avsikt att förlänga avtalet.

3.   Eventuella ändringar av detta avtal ska ske genom överenskommelse mellan parterna. Ändringarna ska träda i kraft först efter det att den senare parten har underrättat den andra parten om att alla nödvändiga formaliteter har slutförts.

4.   Detta avtal får sägas upp av en av parterna genom skriftlig anmälan till den andra parten. Uppsägningen ska träda i kraft sex månader efter det att den andra parten har tagit emot anmälan.

Artikel 49

Underrättelse

Anmälan ska göras till Europeiska unionens råds generalsekreterare och till Indonesiens utrikesminister.

Artikel 50

Giltiga texter

Detta avtal är upprättat på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och indonesiska språken, vilka samtliga texter är lika giltiga.

Съставено в два екземпляра в Джакарта на девети ноември две хиляди и девета година.

Hecho por duplicado en Yakarta el dia nueve de noviembre del año dos mil nueve.

V Jakartě dne devátého listopadu roku dva tisíce devět ve dvou vyhotoveních.

Udfærdiget i Jakarta, den niende november totusinde og ni.

Geschehen zu Jakarta am neunten November zweitausendneun in zwei Urschriften.

Sõlmitud kahes eksemplaris üheksandal novembril kahe tuhande üheksandal aastal Jakartas.

Υπεγράφη στη Τζακάρτα σε δύο αντίτυπα την ενάτη ημέρα του Νοεμβρίου του έτους δύο χιλιάδες εννέα.

Done in duplicate at Jakarta on this ninth day of November in the year two thousand and nine.

Fait en double exemplaire à Djakarta, le neuf novembre de l’année deux mille neuf.

Fatto in duplice copia a Giacarta il nono giorno di novembre dell’anno duemilanove.

Priimta dviem egzemplioriais Džakartoje, du tūkstančiai devintų metų lapkričio devintą dieną.

Készült két eredeti példányban Jakartában, kétezerkilenc november kilencedikén.

Magħmul f’żewġ oriġinali f’Ġakarta f’dan id-disa’ jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan in tweevoud te Jakarta op negen november tweeduizend negen.

Sporządzono w dwóch egzemplarzach w Dżakarcie dnia dziewiątego listopada roku dwa tysiące dziewiątego.

Feito em dois exemplares, em Jacarta, aos nove dias do mês de Novembro do ano de dois mil e nove.

Încheiat în două exemplare la Jakarta în data de astăzi, nouă noiembrie două mii nouă.

V Jakarte deviateho novembra dvetisícdeväť v dvoch pôvodných vyhotoveniach.

V Džakarti, dne devetega novembra leta dva tisoč devet, sestavljeno v dveh izvodih.

Tehty kahtena kappaleena Jakartassa yhdeksäntenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Utfärdat i två exemplar i Jakarta den nionde november år tjugohundranio.

Dibuat dalam rangkap ganda di Jakarta pada tanggal sembilan November tahun dua ribu sembilan.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Релублика България

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Gћal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Untuk Pemerintah Republik Indonesia

Image

---

SLUTAKT

De befullmäktigade för

EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad gemenskapen,

och

KONUNGARIKET BELGIEN,

REPUBLIKEN BULGARIEN,

REPUBLIKEN TJECKIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN ESTLAND,

IRLAND,

REPUBLIKEN GREKLAND,

KONUNGARIKET SPANIEN,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN CYPERN,

REPUBLIKEN LETTLAND,

REPUBLIKEN LITAUEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

REPUBLIKEN UNGERN,

MALTA,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

REPUBLIKEN POLEN,

REPUBLIKEN PORTUGAL,

RUMÄNIEN,

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN SLOVAKIEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,

fördragsslutande parter i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och fördraget om Europeiska unionen, nedan kallade medlemsstaterna,

å ena sidan, och

REPUBLIKEN INDONESIEN,

å andra sidan,

församlade i Jakarta den 9 november 2009 för att underteckna ramavtalet om omfattande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan, har antagit ramavtalet om omfattande partnerskap och samarbete.

Medlemsstaternas och gemenskapens befullmäktigade och Republiken Indonesiens befullmäktigade noterar följande ensidiga förklaring från Europeiska gemenskapen:

”De bestämmelser i avtalet som omfattas av avdelning IV i tredje delen i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är bindande för Förenade kungariket och Irland som enskilda avtalsslutande parter och inte som del av Europeiska gemenskapen, till dess att Förenade kungariket eller Irland (beroende på vem som berörs) meddelar Republiken Indonesien att det har blivit bundet som del av Europeiska gemenskapen i enlighet med det protokoll om Förenade kungarikets och Irlands ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Detsamma gäller för Danmark i enlighet med det protokoll om Danmarks ställning som är fogat till dessa fördrag.”

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/44

---

RÅDETS BESLUT

av den 14 april 2014

om ingående av ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan, med undantag för ärenden som rör återtagande

(2014/230/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 91, 100, 191.4, 207 och 209 jämförda med artikel 218.6 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut 2014/229/EU (2) undertecknades ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), den 9 november 2009, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut 2014/229/EU (2) undertecknades ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), den 9 november 2009, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

| (2) | Vissa bestämmelser i avtalet gäller återtagande och faller därmed under tillämpningsområdet för avdelning V i tredje delen av fördraget. Ett separat beslut (3) som gäller dessa bestämmelser, enligt artikel 34.3 i avtalet, ska antas parallellt med detta beslut. |
| --- | --- |

(2)

Vissa bestämmelser i avtalet gäller återtagande och faller därmed under tillämpningsområdet för avdelning V i tredje delen av fördraget. Ett separat beslut (3) som gäller dessa bestämmelser, enligt artikel 34.3 i avtalet, ska antas parallellt med detta beslut.

| (3) | Avtalet bör godkännas på unionens vägnar. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör godkännas på unionens vägnar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan (4), med undantag för artikel 34.3, godkänns härmed på Europeiska unionens vägnar.

Artikel 2

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ska utöva ordförandeskapet för den gemensamma kommitté som anges i artikel 41 i avtalet. Unionen eller, alltefter omständigheterna, unionen och medlemsstaterna, ska företrädas i den gemensamma kommittén beroende på vilket ämne som behandlas.

Artikel 3

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 48.1 i avtalet (5).

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 14 april 2014.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 26 februari 2014 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut 2014/229/EU av den 27 oktober 2009 om undertecknande av ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan (se sidan 16 i detta nummer av EUT).

2

(3)  Rådets beslut 2014/231/EU av den 14 april 2014 om ingående av ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan, med undantag för ärenden som rör återtagande (se sidan 46 i detta nummer av EUT).

3

(4)  Texten till avtalet har offentliggjorts i EUT L 125, 26.4.2014, s. 17, tillsammans med beslutet om undertecknande.

4

(5)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning av rådets generalsekretariat.

5

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/46

---

RÅDETS BESLUT

av den 14 april 2014

om ingående av ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan, vad gäller ärenden som rör återtagande

(2014/231/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 79.3 jämförd med artikel 218.6 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut 2014/229/EU (2) undertecknades ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), den 9 november 2009, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut 2014/229/EU (2) undertecknades ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), den 9 november 2009, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

| (2) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll (nr 21) om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar dessa medlemsstater inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på dem. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll (nr 21) om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar dessa medlemsstater inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på dem.

| (3) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

| (4) | Bestämmelserna i avtalet, utöver de i artikel 34.3 som rör återtagande, kommer att bli föremål för ett separat beslut (3) som antas parallellt med det här beslutet. |
| --- | --- |

(4)

Bestämmelserna i avtalet, utöver de i artikel 34.3 som rör återtagande, kommer att bli föremål för ett separat beslut (3) som antas parallellt med det här beslutet.

| (5) | Avtalet bör godkännas på unionens vägnar. |
| --- | --- |

(5)

Avtalet bör godkännas på unionens vägnar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan (4), vad gäller artikel 34.3, godkänns härmed på Europeiska unionens vägnar.

Artikel 2

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ska utöva ordförandeskapet för den gemensamma kommitté som anges i artikel 41 i avtalet. Unionen eller, alltefter omständigheterna, unionen och medlemsstaterna, ska företrädas i den gemensamma kommittén beroende på vilket ämne som behandlas.

Artikel 3

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 48.1 i avtalet.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 14 april 2014.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 26 februari 2014 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut 2014/229/EU av den 27 oktober 2009 om undertecknande av ett ramavtal om omfattande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan (se sidan 16 i detta nummer av EUT).

2

(3)  Rådets beslut 2014/230/EU av den 14 april 2014 om ingående av ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan, med undantag för ärenden som rör återtagande (se sidan 44 i detta nummer av EUT).

3

(4)  Texten till avtalet har offentliggjorts i EUT L 125, 26.4.2014, s. 17 tillsammans med beslutet om undertecknande.

4

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/48

---

RÅDETS BESLUT

av den 14 april 2014

om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Gabon

(2014/232/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43 jämförd med artikel 218.6 a och 218.7,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 16 april 2007 godkände rådet partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen (nedan kallat partnerskapsavtalet) genom antagande av rådets förordning (EG) nr 450/2007 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 16 april 2007 godkände rådet partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen (nedan kallat partnerskapsavtalet) genom antagande av rådets förordning (EG) nr 450/2007 (1).

| (2) | Unionen och Republiken Gabon har förhandlat fram ett nytt protokoll som ger unionsfartyg fiskemöjligheter i vatten som står under Republiken Gabons överhöghet eller jurisdiktion när det gäller fiske. |
| --- | --- |

(2)

Unionen och Republiken Gabon har förhandlat fram ett nytt protokoll som ger unionsfartyg fiskemöjligheter i vatten som står under Republiken Gabons överhöghet eller jurisdiktion när det gäller fiske.

| (3) | Det nya protokollet har undertecknats på grundval av rådets beslut nr 2013/462/EU (2) och ska tillämpas provisoriskt från och med den 24 juli 2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

Det nya protokollet har undertecknats på grundval av rådets beslut nr 2013/462/EU (2) och ska tillämpas provisoriskt från och med den 24 juli 2013 (3).

| (4) | Det nya protokollet bör godkännas. |
| --- | --- |

(4)

Det nya protokollet bör godkännas.

| (5) | Genom partnerskapsavtalet inrättas en gemensam kommitté, vars uppgift är att övervaka tillämpningen av avtalet. I enlighet med protokollet får den gemensamma kommittén dessutom godkänna vissa ändringar av protokollet. I syfte att underlätta godkännandet av sådana ändringar är det lämpligt att kommissionen, på vissa särskilda villkor, bemyndigas att godkänna ändringarna genom ett förenklat förfarande. |
| --- | --- |

(5)

Genom partnerskapsavtalet inrättas en gemensam kommitté, vars uppgift är att övervaka tillämpningen av avtalet. I enlighet med protokollet får den gemensamma kommittén dessutom godkänna vissa ändringar av protokollet. I syfte att underlätta godkännandet av sådana ändringar är det lämpligt att kommissionen, på vissa särskilda villkor, bemyndigas att godkänna ändringarna genom ett förenklat förfarande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Gabon (nedan kallat protokollet) godkänns härmed på unionens vägnar (4).

Artikel 2

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 15 i protokollet.

Artikel 3

Med förbehåll för de bestämmelser och villkor som anges i bilagan ska kommissionen bemyndigas att på unionens vägnar godkänna de ändringar av protokollet som antas av gemensamma kommittén.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 14 april 2014.

På rådets vägnar

A. TSAFTARIS

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 450/2007 av den 16 april 2007 om ingående av partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen (EUT L 109, 26.4.2007, s. 1).

1

(2)  Rådets beslut 2013/462/EU av den 22 juli 2013 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Gabon (EUT L 250, 20.9.2013, s. 1).

2

(3)  Information om datum för undertecknande av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Gabon (EUT L 229, 28.8.2013, s. 1).

3

(4)  Protokollet har offentliggjorts i EUT L 250, 20.9.2013, s. 2 tillsammans med beslutet om undertecknande.

4

---

BILAGA

Tillämpningsområdet för delegering av befogenhet och förfarande för fastställande av unionens ståndpunkt i gemensamma kommittén

| 1. | Kommissionen ska bemyndigas att förhandla med Republiken Gabon och, när så är lämpligt och med förbehåll för att villkoren i punkt 3 i denna bilaga är uppfyllda, komma överens om ändringar av protokollet vad beträffar följande frågor:






  a) | Översyn av fiskemöjligheterna i enlighet med artiklarna 5 och 6 i protokollet. |
| --- | --- | --- |

1.

Kommissionen ska bemyndigas att förhandla med Republiken Gabon och, när så är lämpligt och med förbehåll för att villkoren i punkt 3 i denna bilaga är uppfyllda, komma överens om ändringar av protokollet vad beträffar följande frågor:

a)

Översyn av fiskemöjligheterna i enlighet med artiklarna 5 och 6 i protokollet.

| b) | Beslut om formerna för det sektorsuppdelade stödet i enlighet med artikel 3 i protokollet. |
| --- | --- |

b)

Beslut om formerna för det sektorsuppdelade stödet i enlighet med artikel 3 i protokollet.

| c) | Tekniska specifikationer och bestämmelser som omfattas av gemensamma kommitténs befogenheter i enlighet med bilagan till protokollet. |
| --- | --- |

c)

Tekniska specifikationer och bestämmelser som omfattas av gemensamma kommitténs befogenheter i enlighet med bilagan till protokollet.

| 2. | I den gemensamma kommitté som inrättas i enlighet med partnerskapsavtalet om fiske ska unionen






  a) | handla i enlighet med de mål som eftersträvas av unionen inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, |
| --- | --- | --- |

2.

I den gemensamma kommitté som inrättas i enlighet med partnerskapsavtalet om fiske ska unionen

a)

handla i enlighet med de mål som eftersträvas av unionen inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken,

| b) | vara i linje med rådets slutsatser av den 19 mars 2012 om meddelandet om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension, |
| --- | --- |

b)

vara i linje med rådets slutsatser av den 19 mars 2012 om meddelandet om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension,

| c) | främja ståndpunkter som stämmer överens med relevanta bestämmelser antagna av regionala fiskeförvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

c)

främja ståndpunkter som stämmer överens med relevanta bestämmelser antagna av regionala fiskeförvaltningsorganisationer.

| 3. | När ett beslut om ändring av det protokoll som avses i punkt 1 är avsett att antas under ett möte i gemensamma kommittén ska nödvändiga åtgärder vidtas för att den ståndpunkt som framförs på unionens vägnar ska ta hänsyn till den senaste statistiska, biologiska och övriga relevanta informationen som översänts till kommissionen.
  I detta syfte och på grundval av den informationen ska ett dokument där man anger detaljerna i unionens föreslagna ståndpunkt i tillräckligt god tid före det relevanta mötet i gemensamma kommittén översändas av kommissionens avdelningar till rådet eller dess förberedande organ för behandling och godkännande.
  Vad beträffar de frågor som avses i punkt 1 a krävs det kvalificerad majoritet för rådets godkännande av den planerade unionsståndpunkten. I de övriga fallen ska den unionsståndpunkt som anges i det förberedande dokumentet anses godkänd om inte ett antal medlemsstater som motsvarar en blockerande minoritet gör invändningar mot ståndpunkten vid ett möte i rådets förberedande organ eller inom 20 dagar efter mottagandet av det förberedande dokumentet, beroende på vilken tidpunkt som infaller först. I händelse av en sådan invändning ska frågan hänskjutas till rådet.
  Om det vid senare möten, även direkt på plats, inte går att nå en överenskommelse så att unionens ståndpunkt kan beakta nya faktorer, ska frågan hänskjutas till rådet eller dess förberedande organ.
  Kommissionen uppmanas att i god tid vidta eventuella nödvändiga åtgärder för uppföljning av beslutet i gemensamma kommittén, i förekommande fall inbegripet offentliggörande av det relevanta beslutet i Europeiska unionens officiella tidning samt framläggande av förslag som behövs för detta besluts genomförande. |
| --- | --- |

3.

När ett beslut om ändring av det protokoll som avses i punkt 1 är avsett att antas under ett möte i gemensamma kommittén ska nödvändiga åtgärder vidtas för att den ståndpunkt som framförs på unionens vägnar ska ta hänsyn till den senaste statistiska, biologiska och övriga relevanta informationen som översänts till kommissionen.

I detta syfte och på grundval av den informationen ska ett dokument där man anger detaljerna i unionens föreslagna ståndpunkt i tillräckligt god tid före det relevanta mötet i gemensamma kommittén översändas av kommissionens avdelningar till rådet eller dess förberedande organ för behandling och godkännande.

Vad beträffar de frågor som avses i punkt 1 a krävs det kvalificerad majoritet för rådets godkännande av den planerade unionsståndpunkten. I de övriga fallen ska den unionsståndpunkt som anges i det förberedande dokumentet anses godkänd om inte ett antal medlemsstater som motsvarar en blockerande minoritet gör invändningar mot ståndpunkten vid ett möte i rådets förberedande organ eller inom 20 dagar efter mottagandet av det förberedande dokumentet, beroende på vilken tidpunkt som infaller först. I händelse av en sådan invändning ska frågan hänskjutas till rådet.

Om det vid senare möten, även direkt på plats, inte går att nå en överenskommelse så att unionens ståndpunkt kan beakta nya faktorer, ska frågan hänskjutas till rådet eller dess förberedande organ.

Kommissionen uppmanas att i god tid vidta eventuella nödvändiga åtgärder för uppföljning av beslutet i gemensamma kommittén, i förekommande fall inbegripet offentliggörande av det relevanta beslutet i Europeiska unionens officiella tidning samt framläggande av förslag som behövs för detta besluts genomförande.

---

FÖRORDNINGAR

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/51

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 424/2014

av den 22 april 2014

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Prekmurska šunka [IGP])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Sloveniens ansökan om registrering av beteckningen ”Prekmurska šunka” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Sloveniens ansökan om registrering av beteckningen ”Prekmurska šunka” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Prekmurska šunka” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör beteckningen ”Prekmurska šunka” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 april 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 361, 11.12.2013, s. 13.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel

Klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

SLOVENIEN

Prekmurska šunka (IGP)

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/53 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/53

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 425/2014

av den 22 april 2014

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Tørrfisk fra Lofoten [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har den ansökan om registrering av beteckningen ”Tørrfisk fra Lofoten” som har lämnats in av producentgruppen ”Tørrfisk fra Lofoten AS” (Norge) offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har den ansökan om registrering av beteckningen ”Tørrfisk fra Lofoten” som har lämnats in av producentgruppen ”Tørrfisk fra Lofoten AS” (Norge) offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 april 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 361, 11.12.2013, s. 10.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.7 Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

NORGE

Tørrfisk fra Lofoten (SGB)

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/55

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 426/2014

av den 25 april 2014

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker (1), särskilt artikel 26, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EG) nr 110/2008 föreskrivs att spritdrycker enligt kategori 16 ”Sprit (föregånget av namnet på frukten eller bäret) som erhållits genom maceration och destillering” kan erhållas genom maceration och destillering av frukt eller bär som förtecknas i den bilagan. I vissa medlemsstater framställs denna typ av spritdryck traditionellt även med andra frukter, som inte är upptagna i den förteckningen. Förteckningen över frukter eller bär som används för framställningen av spritdrycker enligt den kategorin bör därför utvidgas. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EG) nr 110/2008 föreskrivs att spritdrycker enligt kategori 16 ”Sprit (föregånget av namnet på frukten eller bäret) som erhållits genom maceration och destillering” kan erhållas genom maceration och destillering av frukt eller bär som förtecknas i den bilagan. I vissa medlemsstater framställs denna typ av spritdryck traditionellt även med andra frukter, som inte är upptagna i den förteckningen. Förteckningen över frukter eller bär som används för framställningen av spritdrycker enligt den kategorin bör därför utvidgas.

| (2) | I bilaga II till förordning (EG) nr 110/2008 föreskrivs att spritdrycker enligt kategori 24 ”Akvavit eller aquavit” är kumminkryddade och/eller dillfrökryddade spritdrycker som smaksatts med ett destillat av växter eller kryddor. Dessa spritdrycker framställs traditionellt genom användning av jordbruksalkohol. I den nuvarande kategorin spritdrycker ”Akvavit eller aquavit” föreskrivs inte att etylalkohol ska användas. Det är emellertid viktigt att etylalkohol används vid framställningen av ”Akvavit eller aquavit” för att garantera produktens kvalitet. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga II till förordning (EG) nr 110/2008 föreskrivs att spritdrycker enligt kategori 24 ”Akvavit eller aquavit” är kumminkryddade och/eller dillfrökryddade spritdrycker som smaksatts med ett destillat av växter eller kryddor. Dessa spritdrycker framställs traditionellt genom användning av jordbruksalkohol. I den nuvarande kategorin spritdrycker ”Akvavit eller aquavit” föreskrivs inte att etylalkohol ska användas. Det är emellertid viktigt att etylalkohol används vid framställningen av ”Akvavit eller aquavit” för att garantera produktens kvalitet.

| (3) | Förordning (EG) nr 110/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 110/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för spritdrycker. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för spritdrycker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 110/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 april 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 39, 13.2.2008, s. 16.

1

---

BILAGA

Bilaga II till förordning (EG) nr 110/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I led a i kategori 16 ska led ii ersättas med följande:






  ”ii. | som framställts av följande frukter eller bär:






  — | björnbär (Rubus fruticosus auct. aggr.), |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I led a i kategori 16 ska led ii ersättas med följande:

”ii.

som framställts av följande frukter eller bär:

—

björnbär (Rubus fruticosus auct. aggr.),

| — | jordgubbar (Fragaria spp.), |
| --- | --- |

—

jordgubbar (Fragaria spp.),

| — | blåbär (Vaccinium myrtillus L.), |
| --- | --- |

—

blåbär (Vaccinium myrtillus L.),

| — | hallon (Rubus idaeus L.), |
| --- | --- |

—

hallon (Rubus idaeus L.),

| — | röda vinbär (Ribes rubrum L.), |
| --- | --- |

—

röda vinbär (Ribes rubrum L.),

| — | vita vinbär (Ribes niveum Lindl.), |
| --- | --- |

—

vita vinbär (Ribes niveum Lindl.),

| — | svarta vinbär (Ribes nigrum L.), |
| --- | --- |

—

svarta vinbär (Ribes nigrum L.),

| — | slånbär (Prunus spinosa L.), |
| --- | --- |

—

slånbär (Prunus spinosa L.),

| — | rönnbär (Sorbus aucuparia L.), |
| --- | --- |

—

rönnbär (Sorbus aucuparia L.),

| — | äppelrönnbär (Sorbus domestica L.), |
| --- | --- |

—

äppelrönnbär (Sorbus domestica L.),

| — | järneksbär (Ilex aquifolium och Ilex cassine L.), |
| --- | --- |

—

järneksbär (Ilex aquifolium och Ilex cassine L.),

| — | oxelbär (Sorbus torminalis (L.) Crantz), |
| --- | --- |

—

oxelbär (Sorbus torminalis (L.) Crantz),

| — | fläderbär (Sambucus nigra L.), |
| --- | --- |

—

fläderbär (Sambucus nigra L.),

| — | krusbär (Ribes uva-crispa L. syn. Ribes grossularia), |
| --- | --- |

—

krusbär (Ribes uva-crispa L. syn. Ribes grossularia),

| — | tranbär (Vaccinium L. undersläkte Oxycoccus), |
| --- | --- |

—

tranbär (Vaccinium L. undersläkte Oxycoccus),

| — | lingon (Vaccinium vitis-idaea L.), |
| --- | --- |

—

lingon (Vaccinium vitis-idaea L.),

| — | amerikanskt blåbär (Vaccinium corymbosum L.), |
| --- | --- |

—

amerikanskt blåbär (Vaccinium corymbosum L.),

| — | havtornsbär (Hippophae rhamnoides L.), |
| --- | --- |

—

havtornsbär (Hippophae rhamnoides L.),

| — | nypon (Rosa canina L.), |
| --- | --- |

—

nypon (Rosa canina L.),

| — | hjortron (Rubus chamaemorus L.), |
| --- | --- |

—

hjortron (Rubus chamaemorus L.),

| — | kråkbär (Empetrum nigrum L.), |
| --- | --- |

—

kråkbär (Empetrum nigrum L.),

| — | åkerbär (Rubus arcticus L.), |
| --- | --- |

—

åkerbär (Rubus arcticus L.),

| — | myrtenbär (Myrtus communis L.), |
| --- | --- |

—

myrtenbär (Myrtus communis L.),

| — | banan (Musa spp.), |
| --- | --- |

—

banan (Musa spp.),

| — | passionsfrukt (Passiflora edulis Sims), |
| --- | --- |

—

passionsfrukt (Passiflora edulis Sims),

| — | sött balsamplommon (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson), |
| --- | --- |

—

sött balsamplommon (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson),

| — | gult balsamplommon (Spondias mombin L.), |
| --- | --- |

—

gult balsamplommon (Spondias mombin L.),

| — | valnöt (Juglans regia L.), |
| --- | --- |

—

valnöt (Juglans regia L.),

| — | hasselnöt (Corylus avellana L.), |
| --- | --- |

—

hasselnöt (Corylus avellana L.),

| — | kastanj (Castanea sativa L.), |
| --- | --- |

—

kastanj (Castanea sativa L.),

| — | citrusfrukter (Citrus spp. L.), |
| --- | --- |

—

citrusfrukter (Citrus spp. L.),

| — | kaktusfikon (Opuntia ficus-indica).” |
| --- | --- |

—

kaktusfikon (Opuntia ficus-indica).”

| 2. | I kategori 24 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Akvavit eller aquavit är en kumminkryddad och/eller dillfrökryddad spritdryck som framställts genom användning av jordbruksalkohol och som smaksatts med ett destillat av växter eller kryddor.”. |
| --- | --- | --- |

2.

I kategori 24 ska led a ersättas med följande:

”a)

Akvavit eller aquavit är en kumminkryddad och/eller dillfrökryddad spritdryck som framställts genom användning av jordbruksalkohol och som smaksatts med ett destillat av växter eller kryddor.”.

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/57

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 427/2014

av den 25 april 2014

om inrättandet av ett förfarande för godkännande och certifiering av innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från lätta nyttofordon i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 av den 11 maj 2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (1), särskilt artikel 12.2, och

av följande skäl:

| (1) | För att främja utvecklingen och det tidiga utnyttjandet av ny och avancerad fordonsteknik för minskade koldioxidutsläpp, ger förordning (EU) nr 510/2011 tillverkare och leverantörer möjligheten att ansöka om godkännande av viss innovativ teknik som bidrar till att minska koldioxidutsläppen från nya lätta nyttofordon. Därför är det nödvändigt att förtydliga kriterierna för hur man fastställer vilka tekniker som ska kunna betraktas som miljöinnovationer enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att främja utvecklingen och det tidiga utnyttjandet av ny och avancerad fordonsteknik för minskade koldioxidutsläpp, ger förordning (EU) nr 510/2011 tillverkare och leverantörer möjligheten att ansöka om godkännande av viss innovativ teknik som bidrar till att minska koldioxidutsläppen från nya lätta nyttofordon. Därför är det nödvändigt att förtydliga kriterierna för hur man fastställer vilka tekniker som ska kunna betraktas som miljöinnovationer enligt den förordningen.

| (2) | Det är lämpligt att ta hänsyn till de erfarenheter som gjorts i samband med införandet av ett system för innovativ teknik för personbilar i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 (2) och tillämpa samma kriterier för stödberättigande för lätta nyttofordon. En åtskillnad bör dock göras beträffande lätta nyttofordon som har konstruerats och typgodkänts etappvis. För dessa fordon är det lämpligt att begränsa certifiering av minskade koldioxidutsläpp till miljöinnovationer som används i grundfordonet. |
| --- | --- |

(2)

Det är lämpligt att ta hänsyn till de erfarenheter som gjorts i samband med införandet av ett system för innovativ teknik för personbilar i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 (2) och tillämpa samma kriterier för stödberättigande för lätta nyttofordon. En åtskillnad bör dock göras beträffande lätta nyttofordon som har konstruerats och typgodkänts etappvis. För dessa fordon är det lämpligt att begränsa certifiering av minskade koldioxidutsläpp till miljöinnovationer som används i grundfordonet.

| (3) | Enligt artikel 12.2 c i förordning (EU) nr 510/2011 får teknik som utgör en del av unionens integrerade tillvägagångssätt som beskrivs i två meddelanden från kommissionen av den 7 februari 2007 (3) och har reglerats i unionens lagstiftning, eller annan teknik som är obligatorisk enligt unionens lagstiftning, inte godkännas som miljöinnovation enligt den förordningen. Tekniken inbegriper system för övervakning av däcktryck, däckrullmotstånd och växlingsindikatorer som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 (4) och, när det gäller däckens rullmotstånd, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1222/2009 (5). |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 12.2 c i förordning (EU) nr 510/2011 får teknik som utgör en del av unionens integrerade tillvägagångssätt som beskrivs i två meddelanden från kommissionen av den 7 februari 2007 (3) och har reglerats i unionens lagstiftning, eller annan teknik som är obligatorisk enligt unionens lagstiftning, inte godkännas som miljöinnovation enligt den förordningen. Tekniken inbegriper system för övervakning av däcktryck, däckrullmotstånd och växlingsindikatorer som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 (4) och, när det gäller däckens rullmotstånd, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1222/2009 (5).

| (4) | En teknik som redan har varit allmänt tillgänglig på marknaden under en tid kan inte betraktas som nyskapande enligt artikel 12 i förordning (EU) nr 510/2011 och bör därför inte vara stödberättigande i egenskap av miljöinnovation. För att säkerställa överensstämmelse med genomförandeförordning (EU) nr 725/2011, är det lämpligt att föreskriva att endast teknik som användes i 3 % eller mindre av alla nya lätta nyttofordon som registrerades under 2009 ska kunna betraktas som miljöinnovationer. Dessa tröskelvärden bör ses över senast år 2016. |
| --- | --- |

(4)

En teknik som redan har varit allmänt tillgänglig på marknaden under en tid kan inte betraktas som nyskapande enligt artikel 12 i förordning (EU) nr 510/2011 och bör därför inte vara stödberättigande i egenskap av miljöinnovation. För att säkerställa överensstämmelse med genomförandeförordning (EU) nr 725/2011, är det lämpligt att föreskriva att endast teknik som användes i 3 % eller mindre av alla nya lätta nyttofordon som registrerades under 2009 ska kunna betraktas som miljöinnovationer. Dessa tröskelvärden bör ses över senast år 2016.

| (5) | För att främja den teknik som har den största potentialen för att minska koldioxidutsläppen från lätta nyttofordon, och i synnerhet utvecklingen av innovativ framdrivningsteknik, bör endast teknik som är väsentlig för fordonets transportfunktion och som avsevärt bidrar till att förbättra fordonets totala energiförbrukning vara stödberättigande. Teknik som endast bidrar till detta ändamål eller syftar till att förbättra komforten för föraren eller passagerarna ska inte kunna betraktas som en miljöinnovation. |
| --- | --- |

(5)

För att främja den teknik som har den största potentialen för att minska koldioxidutsläppen från lätta nyttofordon, och i synnerhet utvecklingen av innovativ framdrivningsteknik, bör endast teknik som är väsentlig för fordonets transportfunktion och som avsevärt bidrar till att förbättra fordonets totala energiförbrukning vara stödberättigande. Teknik som endast bidrar till detta ändamål eller syftar till att förbättra komforten för föraren eller passagerarna ska inte kunna betraktas som en miljöinnovation.

| (6) | Enligt förordning (EU) nr 510/2011 kan ansökningar lämnas in av både tillverkare och leverantörer. Ansökan bör innehålla bevis på att kriterierna för berättigande är helt uppfyllda, inklusive en metod för att mäta de koldioxidminskningar som uppnås med hjälp av den innovativa tekniken. |
| --- | --- |

(6)

Enligt förordning (EU) nr 510/2011 kan ansökningar lämnas in av både tillverkare och leverantörer. Ansökan bör innehålla bevis på att kriterierna för berättigande är helt uppfyllda, inklusive en metod för att mäta de koldioxidminskningar som uppnås med hjälp av den innovativa tekniken.

| (7) | Det bör vara möjligt att mäta koldioxidminskningar från en miljöinnovation med en tillfredsställande grad av noggrannhet. Denna noggrannhet kan endast uppnås om minskningen är 1 g koldioxid/km eller mer. |
| --- | --- |

(7)

Det bör vara möjligt att mäta koldioxidminskningar från en miljöinnovation med en tillfredsställande grad av noggrannhet. Denna noggrannhet kan endast uppnås om minskningen är 1 g koldioxid/km eller mer.

| (8) | Om den koldioxidminskning som uppnås genom en viss teknik beror på förarens beteende eller på andra faktorer som inte kan kontrolleras av sökanden, bör denna teknik i princip inte kunna betraktas som miljöinnovation, om det inte är möjligt att på grundval av tydliga och oberoende statistiska uppgifter göra kontrollerbara antaganden om genomsnittligt förarbeteende. |
| --- | --- |

(8)

Om den koldioxidminskning som uppnås genom en viss teknik beror på förarens beteende eller på andra faktorer som inte kan kontrolleras av sökanden, bör denna teknik i princip inte kunna betraktas som miljöinnovation, om det inte är möjligt att på grundval av tydliga och oberoende statistiska uppgifter göra kontrollerbara antaganden om genomsnittligt förarbeteende.

| (9) | Den standardiserade testcykel som används för typgodkännandemätning av koldioxidutsläpp från ett fordon visar inte alla minskningar som kan hänföras till vissa tekniker. För att skapa de rätta incitamenten för innovation bör endast de minskningar som inte fångas upp av den standardiserade testcykeln beaktas vid beräkningen av de totala koldioxidminskningarna. |
| --- | --- |

(9)

Den standardiserade testcykel som används för typgodkännandemätning av koldioxidutsläpp från ett fordon visar inte alla minskningar som kan hänföras till vissa tekniker. För att skapa de rätta incitamenten för innovation bör endast de minskningar som inte fångas upp av den standardiserade testcykeln beaktas vid beräkningen av de totala koldioxidminskningarna.

| (10) | För att visa koldioxidminskningarna bör en jämförelse göras mellan samma fordon med och utan miljöinnovationen. Den testmetod som används måste ge kontrollerbara, repeterbara och jämförbara mätningar. För att garantera lika villkor, och i avsaknad av en gemensamt fastställd och mer realistisk körcykel, bör körmönstren i den s.k. New European Driving Cycle som avses i kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 (6) användas som en gemensam referens. Testmetoderna bör baseras på mätningar på en chassidynamometer eller på modeller eller simulering där sådana metoder skulle vara mer lämpliga och ge bättre och mer precisa resultat. |
| --- | --- |

(10)

För att visa koldioxidminskningarna bör en jämförelse göras mellan samma fordon med och utan miljöinnovationen. Den testmetod som används måste ge kontrollerbara, repeterbara och jämförbara mätningar. För att garantera lika villkor, och i avsaknad av en gemensamt fastställd och mer realistisk körcykel, bör körmönstren i den s.k. New European Driving Cycle som avses i kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 (6) användas som en gemensam referens. Testmetoderna bör baseras på mätningar på en chassidynamometer eller på modeller eller simulering där sådana metoder skulle vara mer lämpliga och ge bättre och mer precisa resultat.

| (11) | Riktlinjer för utarbetandet av ansökan och testmetoderna bör tillhandahållas av kommissionen och regelbundet uppdateras för att man ska kunna ta hänsyn till erfarenheterna från bedömningen av olika ansökningar. |
| --- | --- |

(11)

Riktlinjer för utarbetandet av ansökan och testmetoderna bör tillhandahållas av kommissionen och regelbundet uppdateras för att man ska kunna ta hänsyn till erfarenheterna från bedömningen av olika ansökningar.

| (12) | Enligt förordning (EU) nr 510/2011 måste ansökan åtföljas av en kontrollrapport från ett oberoende och certifierat organ. Detta organ bör vara en teknisk tjänst som tillhör kategori A eller B i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (7). För att garantera att organet är oberoende bör tekniska tjänster som utsetts i enlighet med artikel 41.6 i det direktivet inte betraktas som oberoende och certifierade organ enligt denna förordning. Organet bör, tillsammans med kontrollrapporten, ge relevanta bevis för sitt oberoende i förhållande till den sökande. |
| --- | --- |

(12)

Enligt förordning (EU) nr 510/2011 måste ansökan åtföljas av en kontrollrapport från ett oberoende och certifierat organ. Detta organ bör vara en teknisk tjänst som tillhör kategori A eller B i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (7). För att garantera att organet är oberoende bör tekniska tjänster som utsetts i enlighet med artikel 41.6 i det direktivet inte betraktas som oberoende och certifierade organ enligt denna förordning. Organet bör, tillsammans med kontrollrapporten, ge relevanta bevis för sitt oberoende i förhållande till den sökande.

| (13) | För att garantera effektiv registrering och övervakning av de specifika minskningarna för enskilda fordon bör minskningarna certifieras som en del av typgodkännandet av ett fordon, och de totala minskningarna bör införas i intyget om överensstämmelse i enlighet med direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

(13)

För att garantera effektiv registrering och övervakning av de specifika minskningarna för enskilda fordon bör minskningarna certifieras som en del av typgodkännandet av ett fordon, och de totala minskningarna bör införas i intyget om överensstämmelse i enlighet med direktiv 2007/46/EG.

| (14) | Kommissionen bör ha möjlighet att från fall till fall kontrollera de certifierade totala minskningarna för enskilda fordon. Om det är uppenbart att de certifierade minskningarna inte överensstämmer med minskningarna till följd av beslutet att godkänna en teknik som miljöinnovation, bör kommissionen ha möjlighet att bortse från de certifierade koldioxidminskningarna vid beräkningen av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen. Tillverkaren bör dock ges en begränsad tidsfrist för att vidta åtgärder för att visa att de certifierade värdena är korrekta. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen bör ha möjlighet att från fall till fall kontrollera de certifierade totala minskningarna för enskilda fordon. Om det är uppenbart att de certifierade minskningarna inte överensstämmer med minskningarna till följd av beslutet att godkänna en teknik som miljöinnovation, bör kommissionen ha möjlighet att bortse från de certifierade koldioxidminskningarna vid beräkningen av de genomsnittliga specifika koldioxidutsläppen. Tillverkaren bör dock ges en begränsad tidsfrist för att vidta åtgärder för att visa att de certifierade värdena är korrekta.

| (15) | För att garantera ett öppet ansökningsförfarande bör allmänheten få tillgång till sammanfattande information om ansökningar om godkännande av innovativ teknik och om testmetoderna. Så fort de har godkänts ska testmetoderna göras tillgängliga för allmänheten. Undantaget från allmänhetens rätt till tillgång till handlingar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (8) gäller i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

(15)

För att garantera ett öppet ansökningsförfarande bör allmänheten få tillgång till sammanfattande information om ansökningar om godkännande av innovativ teknik och om testmetoderna. Så fort de har godkänts ska testmetoderna göras tillgängliga för allmänheten. Undantaget från allmänhetens rätt till tillgång till handlingar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (8) gäller i tillämpliga fall.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för klimatförändringar. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för klimatförändringar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs det förfarande som ska följas vid ansökan om samt bedömning, godkännande och certifiering av innovativ teknik som minskar utsläppen av koldioxid från lätta nyttofordon i enlighet med artikel 12 i förordning (EU) nr 510/2011.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Teknik som omfattas av följande åtgärder ska inte betraktas som innovativ:

| a) | Energieffektivare luftkonditioneringssystem. |
| --- | --- |

a)

Energieffektivare luftkonditioneringssystem.

| b) | System för övervakning av däcktryck som omfattas av förordning (EG) nr 661/2009. |
| --- | --- |

b)

System för övervakning av däcktryck som omfattas av förordning (EG) nr 661/2009.

| c) | Däckrullmotstånd som omfattas av förordning (EG) nr 661/2009 och (EG) nr 1222/2009. |
| --- | --- |

c)

Däckrullmotstånd som omfattas av förordning (EG) nr 661/2009 och (EG) nr 1222/2009.

| d) | Växlingsindikatorer som omfattas av förordning (EG) nr 661/2009. |
| --- | --- |

d)

Växlingsindikatorer som omfattas av förordning (EG) nr 661/2009.

| e) | Användning av biobränslen. |
| --- | --- |

e)

Användning av biobränslen.

2.   En ansökan får göras enligt denna förordning med avseende på en teknik under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den användes i 3 % eller mindre av alla nya lätta nyttofordon som registrerades under 2009. |
| --- | --- |

a)

Den användes i 3 % eller mindre av alla nya lätta nyttofordon som registrerades under 2009.

| b) | Den avser delar som är väsentliga för en effektiv drift av fordonet och är förenlig med direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

b)

Den avser delar som är väsentliga för en effektiv drift av fordonet och är förenlig med direktiv 2007/46/EG.

3.   För etappvis färdigbyggda fordon ska endast miljöinnovationer som används på grundfordon som har typgodkänts som ett icke färdigbyggt fordon beaktas för certifiering av minskning av koldioxidutsläpp i enlighet med artikel 11.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | innovativ teknik: en teknik eller en kombination av tekniker med liknande tekniska egenskaper och kännetecken (innovativa teknikpaket) där minskningen av koldioxid kan påvisas med hjälp av en testmetod och där varje enskild teknik som ingår i kombinationen omfattas av artikel 2, |
| --- | --- |

1.

innovativ teknik: en teknik eller en kombination av tekniker med liknande tekniska egenskaper och kännetecken (innovativa teknikpaket) där minskningen av koldioxid kan påvisas med hjälp av en testmetod och där varje enskild teknik som ingår i kombinationen omfattas av artikel 2,

| 2. | leverantör: tillverkaren av en innovativ teknik som ansvarar för kontroll av produktionsöverensstämmelse eller dennes auktoriserade representant inom EU eller importören, |
| --- | --- |

2.

leverantör: tillverkaren av en innovativ teknik som ansvarar för kontroll av produktionsöverensstämmelse eller dennes auktoriserade representant inom EU eller importören,

| 3. | sökande: den tillverkare eller leverantör som lämnar in en ansökan om att en innovativ teknik ska godkännas som en miljöinnovation, |
| --- | --- |

3.

sökande: den tillverkare eller leverantör som lämnar in en ansökan om att en innovativ teknik ska godkännas som en miljöinnovation,

| 4. | miljöinnovation: en innovativ teknik som åtföljs av en testmetod som har godkänts av kommissionen i enlighet med denna förordning, |
| --- | --- |

4.

miljöinnovation: en innovativ teknik som åtföljs av en testmetod som har godkänts av kommissionen i enlighet med denna förordning,

| 5. | oberoende och certifierat organ: en teknisk tjänst som tillhör kategori A eller kategori B enligt vad som avses i artikel 41.3 a och b i direktiv 2007/46/EG och som uppfyller kraven i artikel 42 i det direktivet, med undantag för tekniska tjänster som utsetts i enlighet med artikel 41.6 i det direktivet, |
| --- | --- |

5.

oberoende och certifierat organ: en teknisk tjänst som tillhör kategori A eller kategori B enligt vad som avses i artikel 41.3 a och b i direktiv 2007/46/EG och som uppfyller kraven i artikel 42 i det direktivet, med undantag för tekniska tjänster som utsetts i enlighet med artikel 41.6 i det direktivet,

| 6. | jämförelsefordon: ett fordon som används för att demonstrera koldioxidutsläppsminskningen från miljöinnovation genom jämförelse med ett fordon som utrustats med den innovativa tekniken. |
| --- | --- |

6.

jämförelsefordon: ett fordon som används för att demonstrera koldioxidutsläppsminskningen från miljöinnovation genom jämförelse med ett fordon som utrustats med den innovativa tekniken.

Artikel 4

Ansökan

1.   En ansökan om godkännande av en innovativ teknik som en miljöinnovation ska lämnas in till kommissionen skriftligen. Ansökan och alla styrkande handlingar ska också lämnas in via e-post eller elektronisk databärare eller överföras till en server som förvaltas av kommissionen. Den skriftliga ansökan ska innehålla en förteckning över de styrkande handlingarna.

2.   En ansökan ska innehålla följande:

| a) | Den sökandes kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

a)

Den sökandes kontaktuppgifter.

| b) | En beskrivning av den innovativa tekniken och hur den används i ett fordon, samt bevis på att tekniken omfattas av artikel 2. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av den innovativa tekniken och hur den används i ett fordon, samt bevis på att tekniken omfattas av artikel 2.

| c) | En sammanfattande beskrivning av den innovativa tekniken, inklusive uppgifter till stöd för att de villkor som anges i artikel 2.2 är uppfyllda, och de testmetoder som avses i led e i denna punkt som ska offentliggöras när ansökan har lämnats in till kommissionen. |
| --- | --- |

c)

En sammanfattande beskrivning av den innovativa tekniken, inklusive uppgifter till stöd för att de villkor som anges i artikel 2.2 är uppfyllda, och de testmetoder som avses i led e i denna punkt som ska offentliggöras när ansökan har lämnats in till kommissionen.

| d) | En uppskattad uppgift om de enskilda fordon som kan eller är avsedda att förses med den innovativa tekniken, och den uppskattade minskningen av koldioxidutsläpp för dessa fordon på grund av den innovativa tekniken. |
| --- | --- |

d)

En uppskattad uppgift om de enskilda fordon som kan eller är avsedda att förses med den innovativa tekniken, och den uppskattade minskningen av koldioxidutsläpp för dessa fordon på grund av den innovativa tekniken.

| e) | En metod som ska användas för att demonstrera minskningen av koldioxidutsläpp tack vare den innovativa tekniken, eller om en sådan metod redan har godkänts av kommissionen, en hänvisning till den godkända metoden. |
| --- | --- |

e)

En metod som ska användas för att demonstrera minskningen av koldioxidutsläpp tack vare den innovativa tekniken, eller om en sådan metod redan har godkänts av kommissionen, en hänvisning till den godkända metoden.

| f) | Uppgifter som visar att






  i) | den minskning av utsläppen som uppnås med hjälp av den innovativa tekniken uppfyller tröskelvärdet i artikel 9.1, med beaktande av eventuella försämringar av tekniken över tid, |
| --- | --- | --- |

f)

Uppgifter som visar att

i)

den minskning av utsläppen som uppnås med hjälp av den innovativa tekniken uppfyller tröskelvärdet i artikel 9.1, med beaktande av eventuella försämringar av tekniken över tid,

| ii) | den innovativa tekniken inte omfattas av den standardiserade testcykeln för koldioxidmätning som avses i artikel 12.2 c i förordning (EU) nr 510/2011 enligt artikel 9.2 i den här förordningen, |
| --- | --- |

ii)

den innovativa tekniken inte omfattas av den standardiserade testcykeln för koldioxidmätning som avses i artikel 12.2 c i förordning (EU) nr 510/2011 enligt artikel 9.2 i den här förordningen,

| iii) | den sökande är ansvarig för den minskning av koldioxidutsläpp som uppnås med hjälp av den innovativa tekniken i enlighet med artikel 9.3. |
| --- | --- |

iii)

den sökande är ansvarig för den minskning av koldioxidutsläpp som uppnås med hjälp av den innovativa tekniken i enlighet med artikel 9.3.

| g) | En kontrollrapport från ett oberoende och certifierat organ enligt artikel 7. |
| --- | --- |

g)

En kontrollrapport från ett oberoende och certifierat organ enligt artikel 7.

Artikel 5

Jämförelsefordon och miljöinnovationsfordon

1.   För den demonstration av koldioxidutsläpp som avses i artikel 8 ska den sökande utse

| a) | ett miljöinnovationsfordon som ska utrustas med den innovativa tekniken, |
| --- | --- |

a)

ett miljöinnovationsfordon som ska utrustas med den innovativa tekniken,

| b) | ett jämförelsefordon som inte ska utrustas med den innovativa tekniken men som i övrigt är identiskt med miljöinnovationsfordonet. |
| --- | --- |

b)

ett jämförelsefordon som inte ska utrustas med den innovativa tekniken men som i övrigt är identiskt med miljöinnovationsfordonet.

2.   Om innovativ teknik installeras i ett icke färdigbyggt fordon, ska jämförelsefordonet som avses i punkt 1 återspegla hur långt arbetet kommit med miljöinnovationsfordonet.

3.   Om sökanden anser att den information som avses i artiklarna 8 och 9 kan påvisas utan användning av ett jämförelsefordon och ett miljöinnovationsfordon enligt punkt 1 i denna artikel, ska ansökan innehålla nödvändiga uppgifter som motiverar denna slutsats och en metod som ger likvärdiga resultat.

Artikel 6

Testmetodik

1.   Den testmetod som avses i artikel 4.2 e ska ge resultat som är kontrollerbara, repeterbara och jämförbara. Den ska på ett realistiskt sätt med tydlig statistisk signifikans kunna visa på den innovativa teknikens fördelar i fråga om koldioxidutsläpp, och i förekommande fall ta hänsyn till samverkan med andra miljöinnovationer.

2.   Kommissionen ska offentliggöra riktlinjer för utarbetandet av testmetoder för olika potentiella innovativa tekniker som uppfyller kriterierna i punkt 1.

Artikel 7

Kontrollrapport

1.   Den kontrollrapport som avses i artikel 4.2 g ska upprättas av ett oberoende och certifierat organ som inte utgör en del av det sökande företaget eller på annat sätt har någon koppling till företaget.

2.   När det gäller kontrollrapporten ska det oberoende och certifierade organet

| a) | kontrollera att kriterierna i artikel 2.2 är uppfyllda, |
| --- | --- |

a)

kontrollera att kriterierna i artikel 2.2 är uppfyllda,

| b) | kontrollera att den information som lämnats i enlighet med artikel 4.2 f uppfyller de kriterier som anges i artikel 9, |
| --- | --- |

b)

kontrollera att den information som lämnats i enlighet med artikel 4.2 f uppfyller de kriterier som anges i artikel 9,

| c) | kontrollera att de testmetoder som avses i artikel 4.2 e är lämpliga för att intyga de koldioxidminskningar som uppnås med hjälp av den innovativa tekniken för de berörda fordon som avses i artikel 4.2 d, och att de uppfyller de minimikrav som anges i artikel 6.1, |
| --- | --- |

c)

kontrollera att de testmetoder som avses i artikel 4.2 e är lämpliga för att intyga de koldioxidminskningar som uppnås med hjälp av den innovativa tekniken för de berörda fordon som avses i artikel 4.2 d, och att de uppfyller de minimikrav som anges i artikel 6.1,

| d) | kontrollera att den innovativa tekniken är förenlig med relevanta krav för typgodkännandet av fordonet, |
| --- | --- |

d)

kontrollera att den innovativa tekniken är förenlig med relevanta krav för typgodkännandet av fordonet,

| e) | intyga att det uppfyller kravet i punkt 1. |
| --- | --- |

e)

intyga att det uppfyller kravet i punkt 1.

I fråga om led c ska det oberoende och certifierade organet lämna in de testprotokoll som upprättats för kontrollen.

3.   I samband med intygandet av koldioxidminskningen i enlighet med artikel 11 ska det oberoende och certifierade organet, på begäran av tillverkaren, utarbeta en rapport om samverkan mellan flera miljöinnovationer som används i en typ, variant eller version av ett fordon.

Rapporten ska ange minskningen av koldioxid från de olika miljövänliga innovationerna med hänsyn till effekterna av samverkan.

4.   Kontrollrapporten får begränsas till att endast omfatta de testprotokoll som avses i punkt 2 andra stycket, där den sökande grundar sin ansökan på data och antaganden som redan har godkänts av kommissionen eller ingår i de riktlinjer som avses i artikel 6.2.

Artikel 8

Demonstration av koldioxidutsläpp

1.   Följande koldioxidutsläpp ska demonstreras för ett antal fordon som är representativa för de enskilda fordon som anges i enlighet med artikel 4.2 d:

| a) | De koldioxidutsläpp från jämförelsefordonet och från miljöinnovationsfordonet (som använder den innovativa tekniken) som uppstår till följd av tillämpningen av den metod som avses i artikel 4.2 e. |
| --- | --- |

a)

De koldioxidutsläpp från jämförelsefordonet och från miljöinnovationsfordonet (som använder den innovativa tekniken) som uppstår till följd av tillämpningen av den metod som avses i artikel 4.2 e.

| b) | De koldioxidutsläpp från jämförelsefordonet och från miljöinnovationsfordonet (som använder den innovativa tekniken) som uppstår till följd av tillämpningen av den standardiserade testcykel som avses i artikel 12.2 c i förordning (EU) nr 510/2011. |
| --- | --- |

b)

De koldioxidutsläpp från jämförelsefordonet och från miljöinnovationsfordonet (som använder den innovativa tekniken) som uppstår till följd av tillämpningen av den standardiserade testcykel som avses i artikel 12.2 c i förordning (EU) nr 510/2011.

Demonstrationen av koldioxidutsläppen i enlighet med leden a och b i första punkten ska utföras under testförhållanden som är identiska för samtliga tester.

2.   Den totala utsläppsminskningen för ett enskilt fordon ska vara skillnaden mellan de utsläpp som demonstreras enligt punkt 1 första stycket led a.

Om det finns en skillnad mellan de utsläpp som demonstreras enligt punkt 1 första stycket led b ska denna skillnad dras från den totala minskningen som demonstreras enligt punkt 1 första stycket led a.

Artikel 9

Kriterier för berättigande

1.   Miniminivån för den minskning som uppnås genom den innovativa tekniken ska vara 1 g koldioxid/km. Denna tröskel ska anses uppnådd om den totala minskningen för den innovativa tekniken, eller innovationspaketet, visad i enlighet med artikel 8.2, är 1 g koldioxid/km eller mer.

2.   Om den totala minskningen för en innovativ teknik inte innehåller någon minskning som visats i den standardiserade testcykeln i enlighet med artikel 8.2, anses den innovativa tekniken, eller innovationspaketet inte omfattas av den standardiserade testcykeln.

3.   Den tekniska beskrivningen av den innovativa tekniken som avses i artikel 4.2 b ska innehålla den detaljerade information som behövs för att visa att teknikens förmåga att minska koldioxidutsläppen inte är beroende av inställningar och val som inte kan kontrolleras av den sökande.

Om beskrivningen bygger på antaganden ska dessa antaganden kunna kontrolleras och de ska grunda sig på tydliga och oberoende statistiska uppgifter som stöder dem och deras tillämplighet i hela unionen.

Artikel 10

Bedömning av en miljöinnovationsansökan

1.   När en ansökan har tagits emot ska kommissionen offentliggöra en sammanfattande beskrivning av den innovativa tekniken och de testmetoder som avses i artikel 4.2 c.

2.   Kommissionen ska bedöma ansökan och, inom nio månader från mottagandet av en fullständig ansökan, godkänna den innovativa tekniken som en miljöinnovation tillsammans med testmetoden, om den inte har några invändningar mot huruvida tekniken har rätt att betraktas som miljöinnovation eller om testmetodens lämplighet.

Beslutet att godkänna den innovativa tekniken som en miljöinnovation ska innehålla de uppgifter som krävs för att intyga koldioxidminskningarna i enlighet med artikel 11 i denna förordning, med förbehåll för tillämpningen av de undantag från allmänhetens rätt till tillgång till handlingar som anges i förordning (EG) nr 1049/2001.

3.   Kommissionen får föreskriva ändringar av den föreslagna testmetoden eller kräva att en annan godkänd testmetod än den som föreslås av sökanden ska användas. Den sökande ska höras om den föreslagna ändringen eller valet av testmetod.

4.   Bedömningsperioden kan förlängas med fem månader om kommissionen anser att ansökan inte kan bedömas ordentligt inom bedömningsperioden på nio månader på grund av den innovativa teknikens och den tillhörande testmetodens komplexitet eller på grund av ansökans storlek och innehåll.

Om bedömningsperioden ska förlängas ska kommissionen underrätta sökanden inom 40 dagar efter mottagandet av ansökan.

Artikel 11

Intyg om koldioxidminskningar från miljöinnovationer

1.   En tillverkare som vill dra nytta av en minskning av sina genomsnittliga koldioxidutsläpp för att uppfylla sitt specifika utsläppsmål med hjälp av koldioxidminskningar från en miljöinnovation ska till en godkännandemyndighet i enlighet med direktiv 2007/46/EG lämna in en ansökan om EG-typgodkännandeintyg för det färdigbyggda fordon eller icke färdigbyggda fordon som är utrustat med miljöinnovationen. Ansökan om ett intyg ska, förutom de dokument som innehåller de nödvändiga uppgifter som anges i artikel 6 i direktiv 2007/46/EG, hänvisa till kommissionens beslut att godkänna en miljöinnovation i enlighet med artikel 10.2 i denna förordning.

2.   Den intygade koldioxidminskning från miljöinnovationen som demonstreras i enlighet med artikel 8 i den här förordningen ska anges separat i både typgodkännandedokumentationen och intyget om överensstämmelse i enlighet med direktiv 2007/46/EG, på grundval av tester som genomförs av tekniska tjänster i enlighet med artikel 11 i det direktivet, med användning av den godkända testmetoden.

Om den minskning av koldioxid som uppnås med hjälp av en miljöinnovation för en viss typ, variant eller version ligger under det tröskelvärde som anges i artikel 9.1, ska minskningen inte intygas.

3.   Om fordonet är utrustat med fler än en miljöinnovation ska minskningen av koldioxid demonstreras separat för varje miljöinnovation i enlighet med det förfarande som anges i artikel 8.1. Den summa av de resulterande minskningar som fastställs i enlighet med artikel 8.2 för varje miljöinnovation ger den totala koldioxidminskningen för certifiering av fordonet.

4.   Om samverkan mellan flera miljöinnovationer som används i ett fordon inte kan uteslutas på grund av att de är uppenbart olika till sin natur, ska tillverkaren ange detta i ansökan till godkännandemyndigheten och tillhandahålla en rapport från det oberoende och certifierade organet om hur samverkan påverkar de minskningar som uppnås med hjälp av fordonets miljöinnovationer enligt artikel 7.3.

Om de totala minskningarna på grund av denna samverkan är mindre än 1 g koldioxid/km gånger antalet miljöinnovationer ska man endast ta hänsyn till de minskningar som uppfyller kriteriet i artikel 9.1 vid beräkningen av den totala minskningen i enlighet med punkt 3 i denna artikel.

Artikel 12

Översyn av intyg

1.   Kommissionen ska se till att de intyg och minskningar av koldioxid som är kopplade till enskilda fordon kontrolleras på ad hoc-basis.

Om kommissionen upptäcker att det finns en skillnad mellan den intygade koldioxidminskningen och den minskning som den har uppmätt med hjälp av relevanta testmetoder, ska kommissionen underrätta tillverkaren om detta.

Tillverkaren får inom 60 dagar efter mottagandet av anmälan lämna in uppgifter till kommissionen som styrker riktigheten av den intygade koldioxidminskningen. På begäran av kommissionen ska den rapport om samverkan mellan olika miljöinnovationer som avses i artikel 7.3 tillhandahållas.

2.   Om de uppgifter som avses i punkt 1 inte lämnas inom den angivna tidsperioden, eller om kommissionen finner att uppgifterna inte är tillräckliga som bevis, får kommissionen besluta att inte beakta den intygade koldioxidminskningen vid beräkningen av tillverkarens genomsnittliga specifika utsläpp för det följande kalenderåret.

3.   En tillverkare vars intygade koldioxidbesparingar inte längre beaktas kan ansöka om ett nytt intyg för de berörda fordonen i enlighet med förfarandet i artikel 11.

Artikel 13

Utlämnande av information

En sökande som begär att uppgifter som lämnas in enligt denna förordning ska behandlas konfidentiellt måste motivera varför något av de undantag som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001 ska tillämpas.

Artikel 14

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 april 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 145, 31.5.2011, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 av den 25 juli 2011 om inrättandet av ett förfarande för godkännande och certifiering av innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (EUT L 194, 26.7.2011, s. 19).

2

(3)  Kommissionens meddelande ”Resultat av översynen av gemenskapens strategi för minskade koldioxidutsläpp från personbilar och lätta nyttofordon” (KOM(2007) 19 slutlig) och kommissionens meddelande ”Ett konkurrenskraftigt motorfordonsregelverk för tjugohundratalet” (KOM(2007) 22 slutlig).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1222/2009 av den 25 november 2009 om märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet och andra väsentliga parametrar (EUT L 342, 22.12.2009, s. 46).

5

(6)  Kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 av den 18 juli 2008 om genomförande och ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (EUT L 199, 28.7.2008, s. 1.)

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

8

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/64

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 428/2014

av den 25 april 2014

om undantagsåtgärder till stöd för grisköttsmarknaden i Litauen och om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 324/2014 om undantagsåtgärder till stöd för grisköttsmarknaden i Polen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 220.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets direktiv 2002/60/EG (2) införs minimiåtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest inom unionen. Således måste Litauen, enligt kommissionens genomförandebeslut 2014/43/EU (3), bekräftat genom kommissionens genomförandebeslut 2014/93/EU (4), och enligt kommissionens genomförandebeslut 2014/178/EU (5), se till att det område på landets territorium där sjukdomen förekommer omfattar åtminstone det smittade område som förtecknas i bilagorna till dessa beslut. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets direktiv 2002/60/EG (2) införs minimiåtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest inom unionen. Således måste Litauen, enligt kommissionens genomförandebeslut 2014/43/EU (3), bekräftat genom kommissionens genomförandebeslut 2014/93/EU (4), och enligt kommissionens genomförandebeslut 2014/178/EU (5), se till att det område på landets territorium där sjukdomen förekommer omfattar åtminstone det smittade område som förtecknas i bilagorna till dessa beslut.

| (2) | För att förhindra spridningen av afrikansk svinpest och förhindra ytterligare störningar i handeln inom Litauen och utomlands antog Litauen den 17 februari 2014 (6) vissa ytterligare förebyggande åtgärder i det smittade området. Som en följd av detta är saluföringen av levande svin, inbegripet smågrisar, färskt griskött och grisköttsprodukter från det smittade området föremål för särskild övervakning, för obligatorisk märkning med ett särskilt kontrollmärke och för vissa saluföringsrestriktioner på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(2)

För att förhindra spridningen av afrikansk svinpest och förhindra ytterligare störningar i handeln inom Litauen och utomlands antog Litauen den 17 februari 2014 (6) vissa ytterligare förebyggande åtgärder i det smittade området. Som en följd av detta är saluföringen av levande svin, inbegripet smågrisar, färskt griskött och grisköttsprodukter från det smittade området föremål för särskild övervakning, för obligatorisk märkning med ett särskilt kontrollmärke och för vissa saluföringsrestriktioner på den inre marknaden.

| (3) | De restriktioner för saluföringen av levande svin, inbegripet smågrisar, färskt griskött och grisköttsprodukter som följer av tillämpningen av dessa veterinära åtgärder medför en stor prissänkning i de drabbade områdena och orsakar störningar på marknaden för smågrisar och griskött i de områdena. Den 13 mars 2014 begärde därför Litauen att kommissionen skulle införa undantagsåtgärder till stöd för marknaden i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013. Sådana åtgärder bör antas under den tid som är absolut nödvändig och endast i fråga om smågrisar, svin och suggor som fötts upp i de områden som direkt påverkas av restriktionerna. |
| --- | --- |

(3)

De restriktioner för saluföringen av levande svin, inbegripet smågrisar, färskt griskött och grisköttsprodukter som följer av tillämpningen av dessa veterinära åtgärder medför en stor prissänkning i de drabbade områdena och orsakar störningar på marknaden för smågrisar och griskött i de områdena. Den 13 mars 2014 begärde därför Litauen att kommissionen skulle införa undantagsåtgärder till stöd för marknaden i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013. Sådana åtgärder bör antas under den tid som är absolut nödvändig och endast i fråga om smågrisar, svin och suggor som fötts upp i de områden som direkt påverkas av restriktionerna.

| (4) | Stödbeloppet bör för smågrisar uttryckas som ett belopp per djur för ett begränsat antal smågrisar och per 100 kilo slaktkroppsvikt för andra stödberättigande djur, för en begränsad kvantitet griskött och med en maximal stödberättigande slaktkroppsvikt per djur. Stödbeloppet bör fastställas med beaktande av den senaste informationen om marknaden. |
| --- | --- |

(4)

Stödbeloppet bör för smågrisar uttryckas som ett belopp per djur för ett begränsat antal smågrisar och per 100 kilo slaktkroppsvikt för andra stödberättigande djur, för en begränsad kvantitet griskött och med en maximal stödberättigande slaktkroppsvikt per djur. Stödbeloppet bör fastställas med beaktande av den senaste informationen om marknaden.

| (5) | Förutsättningen för att stöd ska beviljas för smågrisar och andra svin som fötts upp i de berörda områdena bör vara att djuren levereras till slakteriet och slaktas i enlighet med de strängare veterinärbestämmelser som leveransdagen gäller i de berörda områdena. |
| --- | --- |

(5)

Förutsättningen för att stöd ska beviljas för smågrisar och andra svin som fötts upp i de berörda områdena bör vara att djuren levereras till slakteriet och slaktas i enlighet med de strängare veterinärbestämmelser som leveransdagen gäller i de berörda områdena.

| (6) | Kommissionens genomförandebeslut 2014/236/EU (7) innehåller bestämmelser om finansiellt stöd för att kompensera svinägare för förluster till följd av tidig slakt av svin i smittade områden för att minimera risken för sjukdomsspridning. Litauen och Polen avser att minska tätheten av mottagliga värdar i svinanläggningar med låg biosäkerhet i det smittade området genom att främja slakt av svin och förhindra återinsättning av svin i anläggningar under minst ett år (8). Därför, och i syfte att undvika dubbelfinansiering, bör det stöd som betalas ut enligt denna förordning begränsas till svinproducenter som inte omfattas av det finansiella bidraget för tidig slakt enligt genomförandebeslut 2014/236/EU. Av samma anledning bör motsvarande begränsning gälla Polen. Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 324/2014 (9) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens genomförandebeslut 2014/236/EU (7) innehåller bestämmelser om finansiellt stöd för att kompensera svinägare för förluster till följd av tidig slakt av svin i smittade områden för att minimera risken för sjukdomsspridning. Litauen och Polen avser att minska tätheten av mottagliga värdar i svinanläggningar med låg biosäkerhet i det smittade området genom att främja slakt av svin och förhindra återinsättning av svin i anläggningar under minst ett år (8). Därför, och i syfte att undvika dubbelfinansiering, bör det stöd som betalas ut enligt denna förordning begränsas till svinproducenter som inte omfattas av det finansiella bidraget för tidig slakt enligt genomförandebeslut 2014/236/EU. Av samma anledning bör motsvarande begränsning gälla Polen. Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 324/2014 (9) bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Det bör föreskrivas att de behöriga myndigheterna i Litauen måste vidta alla de kontroll- och övervakningsåtgärder som krävs och informera kommissionen om dessa. Transport och slakt av stödberättigande djur bör ske under kontroll av de behöriga myndigheterna, som även måste säkerställa att produkter som härrör från dessa djur är förenliga med de tillämpliga saluföringsrestriktionerna. |
| --- | --- |

(7)

Det bör föreskrivas att de behöriga myndigheterna i Litauen måste vidta alla de kontroll- och övervakningsåtgärder som krävs och informera kommissionen om dessa. Transport och slakt av stödberättigande djur bör ske under kontroll av de behöriga myndigheterna, som även måste säkerställa att produkter som härrör från dessa djur är förenliga med de tillämpliga saluföringsrestriktionerna.

| (8) | Restriktioner för saluföringen av levande svin och smågrisar liksom av färskt griskött och grisköttsprodukter har gällt i flera veckor i de berörda territorierna, vilket har lett till störningar på marknaden och inkomstbortfall för producenterna liksom till en betydande ökning av djurens vikt. Därmed har situationen vad gäller djurens välbefinnande blivit oacceptabel. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör därför omfatta djur som levererats till slakteriet från och med den 17 februari 2014, den dag då Litauens förebyggande åtgärder antogs. Eftersom marknadssituationen och effekterna av denna åtgärd måste ses över med hänsyn till framtida utveckling bör åtgärden endast gälla i tre månader. |
| --- | --- |

(8)

Restriktioner för saluföringen av levande svin och smågrisar liksom av färskt griskött och grisköttsprodukter har gällt i flera veckor i de berörda territorierna, vilket har lett till störningar på marknaden och inkomstbortfall för producenterna liksom till en betydande ökning av djurens vikt. Därmed har situationen vad gäller djurens välbefinnande blivit oacceptabel. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör därför omfatta djur som levererats till slakteriet från och med den 17 februari 2014, den dag då Litauens förebyggande åtgärder antogs. Eftersom marknadssituationen och effekterna av denna åtgärd måste ses över med hänsyn till framtida utveckling bör åtgärden endast gälla i tre månader.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Litauen får bevilja stöd för slakt av följande djur:

| a) | Smågrisar enligt KN-nummer 0103 91 10. |
| --- | --- |

a)

Smågrisar enligt KN-nummer 0103 91 10.

| b) | Svin enligt KN-nummer 0103 92 19. |
| --- | --- |

b)

Svin enligt KN-nummer 0103 92 19.

| c) | Suggor enligt KN-nummer 0103 92 11. |
| --- | --- |

c)

Suggor enligt KN-nummer 0103 92 11.

2.   Det stöd som föreskrivs i punkt 1 får endast beviljas om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Djuren har fötts upp i de områden som anges i bilagan till genomförandebeslut 2014/43/EU eller 2014/93/EU eller i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/178/EU för de relevanta perioderna, eller i något annat av kommissionens genomförandebeslut som antagits i detta avseende, och de levande svin, inbegripet smågrisar, som fötts upp i dessa områden liksom grisköttet från djur som fötts upp i dessa områden är föremål för vissa saluföringsrestriktioner på grund av afrikansk svinpest. |
| --- | --- |

a)

Djuren har fötts upp i de områden som anges i bilagan till genomförandebeslut 2014/43/EU eller 2014/93/EU eller i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/178/EU för de relevanta perioderna, eller i något annat av kommissionens genomförandebeslut som antagits i detta avseende, och de levande svin, inbegripet smågrisar, som fötts upp i dessa områden liksom grisköttet från djur som fötts upp i dessa områden är föremål för vissa saluföringsrestriktioner på grund av afrikansk svinpest.

| b) | Djuren fanns i de områden som avses i led a den 17 februari 2014 eller har fötts och fötts upp i de områdena efter den dagen. |
| --- | --- |

b)

Djuren fanns i de områden som avses i led a den 17 februari 2014 eller har fötts och fötts upp i de områdena efter den dagen.

| c) | De ytterligare förebyggande åtgärder som införts genom föreskrift utfärdad av direktören för veterinär- och livsmedelsmyndigheten i Litauen nr B1-60 av den 17 februari 2014 om utvidgning av buffertzonen för afrikansk svinpest, eller andra nationella bestämmelser som antagits i detta avseende och genom vilka det införts saluföringsrestriktioner för levande svin och griskött på grund av afrikansk svinpest gäller, i det område där de fötts upp, den dag då djuren levereras till ett slakteri. |
| --- | --- |

c)

De ytterligare förebyggande åtgärder som införts genom föreskrift utfärdad av direktören för veterinär- och livsmedelsmyndigheten i Litauen nr B1-60 av den 17 februari 2014 om utvidgning av buffertzonen för afrikansk svinpest, eller andra nationella bestämmelser som antagits i detta avseende och genom vilka det införts saluföringsrestriktioner för levande svin och griskött på grund av afrikansk svinpest gäller, i det område där de fötts upp, den dag då djuren levereras till ett slakteri.

| d) | Bestämmelserna i de genomförandebeslut som avses i led a och de förebyggande åtgärder som avses i led c iakttas. |
| --- | --- |

d)

Bestämmelserna i de genomförandebeslut som avses i led a och de förebyggande åtgärder som avses i led c iakttas.

| e) | De producenter av griskött som ansöker om det stöd som föreskrivs i punkt 1 omfattas inte av det finansiella bidraget för tidig slakt som avses i artikel 1.3 i genomförandebeslut 2014/236/EU. |
| --- | --- |

e)

De producenter av griskött som ansöker om det stöd som föreskrivs i punkt 1 omfattas inte av det finansiella bidraget för tidig slakt som avses i artikel 1.3 i genomförandebeslut 2014/236/EU.

Artikel 2

Det stöd som föreskrivs i artikel 1 (stödet) ska betraktas som marknadsstödjande undantagsåtgärder enligt artikel 4.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (10).

Artikel 3

1.   Producenter av griskött får ansöka om stödet för djur som slaktats under perioden 17 februari 2014–16 maj 2014.

2.   Stödet uttrycks som ett belopp på 10,8 euro per djur för smågrisar enligt artikel 1.1 a som har levererats och på 30 euro per 100 kilo registrerad slaktkroppsvikt för de djur enligt artikel 1.1 b och c som har levererats. Kommissionen får anpassa dessa belopp med hänsyn till utvecklingen på marknaden.

3.   Stödet för djur som avses i artikel 1.1 b och c med en slaktkroppsvikt av mer än 100 kilo får inte överstiga det stödbelopp som fastställs i punkt 2 för svin med en slaktkroppsvikt på 100 kilo.

4.   Femtio procent av utgifterna för stödet, omfattande maximalt totalt 7 600 smågrisar enligt artikel 1.1 a och 700 ton svinslaktkroppar av djur enligt artikel 1.1 b och c, ska finansieras genom unionens budget.

5.   Utgifterna ska endast berättiga till unionsfinansiering om Litauen har betalat ut stödet till mottagaren senast den 31 augusti 2014.

6.   Stödet ska betalas ut av Litauen efter slakt av de djur som avses i artikel 1.1 och efter det att kontrollerna i enlighet med artikel 4 har slutförts.

Artikel 4

1.   Litauen ska vidta alla nödvändiga åtgärder, däribland noggranna administrativa och fysiska kontroller, för att säkerställa att villkoren i denna förordning är uppfyllda. Dessutom ska de litauiska myndigheterna

| a) | med hjälp av standardiserade checklistor med formulär för vägning och kontrollräkning, och med uppgift om djurens ursprung och destination, övervaka transporten av djuren från anläggningen till slakteriet, |
| --- | --- |

a)

med hjälp av standardiserade checklistor med formulär för vägning och kontrollräkning, och med uppgift om djurens ursprung och destination, övervaka transporten av djuren från anläggningen till slakteriet,

| b) | säkerställa att kött från djur för vilka stöd beviljas är förenliga med de restriktioner som gäller för de territorier som avses i artikel 1.2 a, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att kött från djur för vilka stöd beviljas är förenliga med de restriktioner som gäller för de territorier som avses i artikel 1.2 a,

| c) | minst en gång per kalendermånad genomföra administrativa kontroller och bokföringskontroller på varje deltagande slakteri för att säkerställa att alla djur för vilka en ansökan om stöd får lämnas in och som levererats efter den 17 februari 2014 eller sedan den senaste kontrollen liksom kött från dessa djur har hanterats i enlighet med denna förordning, |
| --- | --- |

c)

minst en gång per kalendermånad genomföra administrativa kontroller och bokföringskontroller på varje deltagande slakteri för att säkerställa att alla djur för vilka en ansökan om stöd får lämnas in och som levererats efter den 17 februari 2014 eller sedan den senaste kontrollen liksom kött från dessa djur har hanterats i enlighet med denna förordning,

| d) | sörja för kontroller på plats och motsvarande kontrollrapporter, särskilt med följande uppgifter:






  i) | Vikt och antal för de smågrisar, svin och suggor per parti som transporterats från gården samt datum och tidpunkt för transporten och för ankomsten till slakteriet. |
| --- | --- | --- |

d)

sörja för kontroller på plats och motsvarande kontrollrapporter, särskilt med följande uppgifter:

i)

Vikt och antal för de smågrisar, svin och suggor per parti som transporterats från gården samt datum och tidpunkt för transporten och för ankomsten till slakteriet.

| ii) | Antalet smågrisar, svin och suggor som slaktats på slakteriet, tillståndet till djurförflyttning samt, för svin och suggor, varje slaktkropps vikt och, för de djur som slaktats från och med denna förordnings ikraftträdande, förseglingsnumren på transportmedlen för de djuren. |
| --- | --- |

ii)

Antalet smågrisar, svin och suggor som slaktats på slakteriet, tillståndet till djurförflyttning samt, för svin och suggor, varje slaktkropps vikt och, för de djur som slaktats från och med denna förordnings ikraftträdande, förseglingsnumren på transportmedlen för de djuren.

2.   De kontroller som avses i punkt 1 ska göras innan stödet betalas ut. Litauen ska underrätta kommissionen om de åtgärder och kontroller som införs i enlighet med denna artikel senast 10 dagar efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Artikel 5

1.   Litauen ska varje onsdag lämna följande information till kommissionen, med avseende på närmast föregående vecka:

| a) | Antalet smågrisar, antalet suggor och antalet övriga svin som levererats för slakt i enlighet med denna förordning liksom den totala slaktkroppsvikten när det gäller suggor och svin som avses i artikel 1.1 b och c. |
| --- | --- |

a)

Antalet smågrisar, antalet suggor och antalet övriga svin som levererats för slakt i enlighet med denna förordning liksom den totala slaktkroppsvikten när det gäller suggor och svin som avses i artikel 1.1 b och c.

| b) | De beräknade kostnaderna för varje kategori av djur som avses i artikel 1.1. |
| --- | --- |

b)

De beräknade kostnaderna för varje kategori av djur som avses i artikel 1.1.

Det första meddelandet ska omfatta djur som levererats till slakt från och med den 17 februari 2014 i enlighet med denna förordning. Den skyldighet som avses i första stycket ska gälla till och med den 21 maj 2014.

2.   Senast den 30 juni 2014 ska Litauen till kommissionen överlämna en detaljerad rapport om genomförandet av denna förordning med närmare uppgifter om genomförandet av kontrollerna och övervakningen i enlighet med artikel 4.

Artikel 6

I artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 324/2014 ska följande läggas till som led d:

| ”d) | Producenter av griskött som ansöker om det stöd som föreskrivs i punkt 1 omfattas inte av det finansiella bidrag för tidig slakt som avses i artikel 1.3 i kommissionens genomförandebeslut 2014/236/EU (11). |
| --- | --- |

”d)

Producenter av griskött som ansöker om det stöd som föreskrivs i punkt 1 omfattas inte av det finansiella bidrag för tidig slakt som avses i artikel 1.3 i kommissionens genomförandebeslut 2014/236/EU (11).

Artikel 7

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 april 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Rådets direktiv 2002/60/EG av den 27 juni 2002 om särskilda bestämmelser för bekämpning av afrikansk svinpest (EGT L 192, 20.7.2002, s. 27).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/43/EU av den 27 januari 2014 om vissa tillfälliga skyddsåtgärder mot afrikansk svinpest i Litauen (EUT L 26, 29.1.2014, s. 44).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/93/EU av den 14 februari 2014 om vissa skyddsåtgärder mot afrikansk svinpest i Litauen (EUT L 46, 18.2.2014, s. 20).

4

(5)  Kommissionens gemomförandebeslut 2014/178/EU av den 27 mars 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 95, 29.3.2014, s. 47).

5

(6)  Föreskrift utfärdad av direktören för veterinär- och livsmedelsmyndigheten nr B1-60 av den 17 februari 2014 om utvidgning av buffertzonen för afrikansk svinpest.

6

(7)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/236/EU av den 24 april 2014 om finansiellt stöd från unionen för övervakning och andra nödåtgärder som genomförs i Estland, Lettland, Litauen och Polen mot afrikansk svinpest (EUT L 125, 26.4.2014, s. 86).

7

(8)  Föreskrift utfärdad av direktören för veterinär- och livsmedelsmyndigheten i Litauen nr B1-384 av den 11 juli 2011.

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 324/2014 av den 28 mars 2014 om undantagsåtgärder till stöd för grisköttsmarknaden i Polen (EUT L 95, 29.3.2014, s. 24).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

10

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 429/2014

av den 25 april 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 april 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 51,5 |
| MK | 105,0 |
| TN | 89,9 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 82,5 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MA | 39,8 |
| MK | 59,4 |
| TR | 124,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | MA | 29,9 |
| TR | 87,2 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 10 20 | EG | 45,0 |
| IL | 69,3 |
| MA | 47,2 |
| TN | 57,9 |
| TR | 44,7 |
| ZZ | 52,8 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 62,2 |
| 0808 10 80 | AR | 100,0 |
| BR | 81,4 |
| CL | 107,1 |
| CN | 96,9 |
| MK | 25,7 |
| NZ | 138,7 |
| US | 166,9 |
| ZA | 130,1 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 30 90 | AR | 90,7 |
| CL | 158,6 |
| ZA | 108,7 |
| ZZ | 119,3 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

51,5

MK

105,0

TN

89,9

TR

83,5

ZZ

82,5

0707 00 05

AL

41,5

MA

39,8

MK

59,4

TR

124,2

ZZ

66,2

0709 93 10

MA

29,9

TR

87,2

ZZ

58,6

0805 10 20

EG

45,0

IL

69,3

MA

47,2

TN

57,9

TR

44,7

ZZ

52,8

0805 50 10

MA

35,6

TR

88,8

ZZ

62,2

0808 10 80

AR

100,0

BR

81,4

CL

107,1

CN

96,9

MK

25,7

NZ

138,7

US

166,9

ZA

130,1

ZZ

105,9

0808 30 90

AR

90,7

CL

158,6

ZA

108,7

ZZ

119,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/70

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 430/2014

av den 25 april 2014

om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden april 2014 genom genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188,

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 av den 7 december 2011 om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris (2), särskilt artikel 5 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 innehåller bestämmelser om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris, vilka delas upp efter ursprungsland och indelas i flera delperioder i enlighet med bilaga I till den genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

(1)

Genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 innehåller bestämmelser om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris, vilka delas upp efter ursprungsland och indelas i flera delperioder i enlighet med bilaga I till den genomförandeförordningen.

| (2) | April är den andra delperioden för den kvot som avses i artikel 1.1 a i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011. |
| --- | --- |

(2)

April är den andra delperioden för den kvot som avses i artikel 1.1 a i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011.

| (3) | Det framgår av de anmälningar som har gjorts i enlighet med artikel 8 led a i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2014 för kvoten med löpnummer 09.4130 avser en kvantitet som överstiger den tillgängliga kvantiteten. Det bör därför beslutas om i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas genom att en tilldelningskoefficient fastställs som tillämpas på de begärda kvantiteterna inom den aktuella kvoten. |
| --- | --- |

(3)

Det framgår av de anmälningar som har gjorts i enlighet med artikel 8 led a i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2014 för kvoten med löpnummer 09.4130 avser en kvantitet som överstiger den tillgängliga kvantiteten. Det bör därför beslutas om i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas genom att en tilldelningskoefficient fastställs som tillämpas på de begärda kvantiteterna inom den aktuella kvoten.

| (4) | Av de anmälningar som gjorts framgår också att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 lämnats in de tio första arbetsdagarna i april 2014 för kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128 och 09.4129 avser en kvantitet som understiger den tillgängliga kvantiteten. |
| --- | --- |

(4)

Av de anmälningar som gjorts framgår också att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 lämnats in de tio första arbetsdagarna i april 2014 för kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128 och 09.4129 avser en kvantitet som understiger den tillgängliga kvantiteten.

| (5) | Den totala tillgängliga kvantiteten för nästa delperiod bör också fastställas för kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128, 09.4129 och 09.4130 i enlighet med artikel 5 första stycket i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011. |
| --- | --- |

(5)

Den totala tillgängliga kvantiteten för nästa delperiod bör också fastställas för kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128, 09.4129 och 09.4130 i enlighet med artikel 5 första stycket i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011.

| (6) | För att säkra en effektiv förvaltning av förfarandet för utfärdande av importlicenser bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet. |
| --- | --- |

(6)

För att säkra en effektiv förvaltning av förfarandet för utfärdande av importlicenser bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För de ansökningar om importlicenser för ris som omfattas av den kvot med löpnummer 09.4130 som avses i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 och som lämnas in under de tio första arbetsdagarna i april 2014 ska licenser utfärdas för de begärda kvantiteterna justerade med den tilldelningskoefficient som fastställs i bilagan till denna förordning.

2.   De totala tillgängliga kvantiteterna inom de kvoter med löpnummer 09.4127, 09.4128, 09.4129 och 09.4130 som avses i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 för nästa delperiod fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 april 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 325, 8.12.2011, s. 6.

2

---

BILAGA

Kvantiteter som ska fördelas avseende delperioden april 2014 och tillgängliga kvantiteter för nästa delperiod i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011

Kvot för helt eller delvis slipat ris enligt KN-nummer 1006 30 i enlighet med artikel 1.1 a i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011:

| Ursprung | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för delperioden april 2014 | Total kvantitet som är tillgänglig för delperioden juli 2014 (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Förenta staterna | 09.4127 | — (1) | 28 348 416 |
| Thailand | 09.4128 | — (1) | 9 942 723 |
| Australien | 09.4129 | — (1) | 567 310 |
| Andra ursprung | 09.4130 | 0,81836 % | 0 |

Ursprung

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för delperioden april 2014

Total kvantitet som är tillgänglig för delperioden juli 2014 (kg)

Förenta staterna

09.4127

— (1)

28 348 416

Thailand

09.4128

— (1)

9 942 723

Australien

09.4129

— (1)

567 310

Andra ursprung

09.4130

0,81836 %

0

---

(1)  Ansökningarna avser kvantiteter som understiger eller är lika med de tillgängliga kvantiteterna. Alla ansökningar kan således beviljas.

---

BESLUT

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/72

---

RÅDETS BESLUT

av den 14 april 2014

om ändring av beslut 2013/488/EG om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter

(2014/233/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 240.3,

med beaktande av rådets beslut 2009/937/EU (1) av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning, särskilt artikel 24, och

av följande skäl:

| (1) | Tillägg B till rådets beslut 2013/488/EU (2) innehåller en jämförelsetabell för säkerhetsskyddsklassificeringsnivåer. |
| --- | --- |

(1)

Tillägg B till rådets beslut 2013/488/EU (2) innehåller en jämförelsetabell för säkerhetsskyddsklassificeringsnivåer.

| (2) | Förenade kungariket har underrättat rådets generalsekretariat om ändringar i landets säkerhetsskyddsklassificeringsnivåer. |
| --- | --- |

(2)

Förenade kungariket har underrättat rådets generalsekretariat om ändringar i landets säkerhetsskyddsklassificeringsnivåer.

| (3) | Det är därför nödvändigt att ändra beslut 2013/488/EU i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att ändra beslut 2013/488/EU i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillägg B till beslut 2013/488/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs.

Utfärdat i Luxemburg den 14 april 2014.

På rådets vägnar

A. TSAFTARIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 325, 11.12.2009, s. 35.

1

(2)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

2

---

BILAGA

”Tillägg B

JÄMFÖRELSETABELL FÖR SÄKERHETSSKYDDSKLASSIFICERINGSNIVÅER

EU | TRÈS SECRET/UE EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |

Belgien | Très Secret (Loi 11.12.1998) Zeer Geheim (Wet 11.12.1998) | Secret (Loi 11.12.1998) Geheim (Wet 11.12.1998) | Confidentiel (Loi 11.12.1998) Vertrouwelijk (Wet 11.12.1998) | se fotnot (1) nedan |

Bulgarien | Cтpoгo ceкретно | Ceкретно | Поверително | За служебно ползване |

Tjeckien | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |

Danmark | YDERST HEMMELIGT | HEMMELIGT | FORTROLIGT | TIL TJENESTEBRUG |

Tyskland | STRENG GEHEIM | GEHEIM | VS (2) – VERTRAULICH | VS – NUR FÜR DEN DIENSTGEBRAUCH |

Estland | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |

Irland | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Grekland | Άκρως Απόρρητο Abr: ΑΑΠ | Απόρρητο Abr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης Abr: (ΠΧ) |

Spanien | SECRETO | RESERVADO | CONFIDENCIAL | DIFUSIÓN LIMITADA |

Frankrike | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | se fotnot (3) nedan |

Kroatien | VRLO TAJNO | TAJNO | POVJERLJIVO | OGRANIČENO |

Italien | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |

Cypern | Άκρως Απόρρητο Αbr: (ΑΑΠ) | Απόρρητο Αbr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης Αbr: (ΠΧ) |

Lettland | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |

Litauen | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |

Luxemburg | Très Secret Lux | Secret Lux | Confidentiel Lux | Restreint Lux |

Ungern | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |

Malta | L-Ogħla Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |

Top Secret | Secret | Confidential | Restricted (4)

Nederländerna | Stg. ZEER GEHEIM | Stg. GEHEIM | Stg. CONFIDENTIEEL | Dep. VERTROUWELIJK |

Österrike | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |

Polen | Ściśle tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |

Portugal | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |

Rumänien | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |

Slovenien | |STROGO TAJNO | TAJNO | ZAUPNO | INTERNO

Slovakien | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |

Finland | ERITTÄIN SALAINEN YTTERST HEMLIG | SALAINEN HEMLIG | LUOTTAMUKSELLINEN KONFIDENTIELL | KÄYTTÖ RAJOITETTU BEGRÄNSAD TILLGÅNG |

Sverige (5) | HEMLIG/TOP SECRET HEMLIG AV SYNNERLIG BETYDELSE FÖR RIKETS SÄKERHET | HEMLIG/SECRET HEMLIG | HEMLIG/CONFIDENTIAL HEMLIG | HEMLIG/RESTRICTED HEMLIG |

Förenade kungariket | UK TOP SECRET| UK SECRET| se fotnot (6) nedan| UK OFFICIAL-SENSITIVE

---

(1)  Diffusion Restreinte/Beperkte Verspreiding är inte en säkerhetsskyddsmarkering i Belgien. Belgien hanterar och skyddar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED på ett sätt som inte är mindre strängt än de normer och förfaranden som anges i säkerhetsbestämmelserna för Europeiska unionens råd.

1

(2)  Tyskland VS = Verschlusssache.

2

(3)  Frankrike använder inte säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT i sitt nationella system. Frankrike hanterar och skyddar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån RESTREINT UE/EU RESTRICTED på ett sätt som inte är mindre strängt än de normer och förfaranden som anges i säkerhetsbestämmelserna för Europeiska unionens råd.

3

(4)  I Maltas fall kan säkerhetsskyddsmarkeringarna vara på antingen maltesiska eller engelska.

4

(5)  Sverige: Säkerhetsskyddsmarkeringarna i den övre raden används av försvarsmyndigheter och de i den undre raden av övriga myndigheter.

5

(6)  Förenade kungariket använder inte längre säkerhetsskyddsklassificeringsnivån UK CONFIDENTIAL i sitt nationella system. Förenade kungariket hanterar och skyddar uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL i enlighet med skyddssäkerhetskraven för UK SECRET.”

6

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/75

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 23 april 2014

om ändring av genomförandebeslut 2011/344/EU om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal

(2014/234/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA GENOMFÖRANDEBESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (1), särskilt artikel 3.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | På begäran av Portugal beviljade rådet ekonomiskt stöd till landet den 17 maj 2011 genom genomförandebeslut 2011/344/EU (2). Detta ekonomiska bistånd beviljades som underlag för ett kraftfullt ekonomiskt och finansiellt reformprogram (nedan kallat programmet), vars syfte är att återställa förtroendet, möjliggöra en återgång till en hållbar tillväxt och värna om den finansiella stabiliteten i Portugal, euroområdet och unionen. |
| --- | --- |

(1)

På begäran av Portugal beviljade rådet ekonomiskt stöd till landet den 17 maj 2011 genom genomförandebeslut 2011/344/EU (2). Detta ekonomiska bistånd beviljades som underlag för ett kraftfullt ekonomiskt och finansiellt reformprogram (nedan kallat programmet), vars syfte är att återställa förtroendet, möjliggöra en återgång till en hållbar tillväxt och värna om den finansiella stabiliteten i Portugal, euroområdet och unionen.

| (2) | Av tekniska skäl som gäller tillgången till uppgifter, vilka inte är kopplade till de portugisiska myndigheternas åtgärder, kan inte den tolfte och slutliga utvärderingen av programmet inledas före mitten av april 2014. Samtidigt upphör det ekonomiska stödet att vara tillgängligt den 18 maj 2014. För att med vederbörlig omsorg möjliggöra en fullständig utvärdering av programmet i den slutliga granskningen, vilket är en förutsättning för utbetalning av den sista delbetalningen, är en kort teknisk förlängning av tillgänglighetsperioden för det ekonomiska stödet med sex veckor en nödvändig formalitet. |
| --- | --- |

(2)

Av tekniska skäl som gäller tillgången till uppgifter, vilka inte är kopplade till de portugisiska myndigheternas åtgärder, kan inte den tolfte och slutliga utvärderingen av programmet inledas före mitten av april 2014. Samtidigt upphör det ekonomiska stödet att vara tillgängligt den 18 maj 2014. För att med vederbörlig omsorg möjliggöra en fullständig utvärdering av programmet i den slutliga granskningen, vilket är en förutsättning för utbetalning av den sista delbetalningen, är en kort teknisk förlängning av tillgänglighetsperioden för det ekonomiska stödet med sex veckor en nödvändig formalitet.

| (3) | I enlighet med artikel 3.10 i genomförandebeslut 2011/344/EU har kommissionen, tillsammans med Internationella valutafonden (IMF) och i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB), under tiden 20–28 februari 2014 gjort en elfte utvärdering av de portugisiska myndigheternas genomförande av de överenskomna åtgärderna enligt programmet. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 3.10 i genomförandebeslut 2011/344/EU har kommissionen, tillsammans med Internationella valutafonden (IMF) och i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB), under tiden 20–28 februari 2014 gjort en elfte utvärdering av de portugisiska myndigheternas genomförande av de överenskomna åtgärderna enligt programmet.

| (4) | Den reala bruttonationalprodukten (BNP) under 2013 uppvisade bättre resultat än beräknat vid den tionde utvärderingen av programmet och uppskattas nu ha minskat med 1,4 % (+ 0,2 procentenheter). Detta är resultatet av en stark positiv tillväxt under det fjärde kvartalet 2013 och statistiska justeringar uppåt för tidigare kvartal. Kortsiktiga indikatorer pekar på ytterligare en förstärkning av den ekonomiska återhämtningen under innevarande år. På årsbasis förväntas real BNP bli positiv under 2014 och fortsätta att vara positiv under 2015, då tillväxten förväntas uppgå till 1,2 % respektive 1,5 %. Utsikterna vad gäller arbetsmarknaden har förbättrats, även om arbetslösheten fortfarande är hög och enligt prognoserna kommer att minska till 15,7 % under 2014 och därefter fortsätta att minska. Det finns fortfarande nedåtrisker vad gäller den makroekonomiska utvecklingen, eftersom den förväntade återhämtningen bygger på att både handeln och de finansiella marknaderna utvecklas positivt, vilket i sin tur beror på utvecklingen i Europa totalt sett. |
| --- | --- |

(4)

Den reala bruttonationalprodukten (BNP) under 2013 uppvisade bättre resultat än beräknat vid den tionde utvärderingen av programmet och uppskattas nu ha minskat med 1,4 % (+ 0,2 procentenheter). Detta är resultatet av en stark positiv tillväxt under det fjärde kvartalet 2013 och statistiska justeringar uppåt för tidigare kvartal. Kortsiktiga indikatorer pekar på ytterligare en förstärkning av den ekonomiska återhämtningen under innevarande år. På årsbasis förväntas real BNP bli positiv under 2014 och fortsätta att vara positiv under 2015, då tillväxten förväntas uppgå till 1,2 % respektive 1,5 %. Utsikterna vad gäller arbetsmarknaden har förbättrats, även om arbetslösheten fortfarande är hög och enligt prognoserna kommer att minska till 15,7 % under 2014 och därefter fortsätta att minska. Det finns fortfarande nedåtrisker vad gäller den makroekonomiska utvecklingen, eftersom den förväntade återhämtningen bygger på att både handeln och de finansiella marknaderna utvecklas positivt, vilket i sin tur beror på utvecklingen i Europa totalt sett.

| (5) | Det offentliga underskottet beräknas ha minskat till cirka 4,5 % av BNP enligt ENS 95 under 2013 (inklusive rekapitaliseringen av bankerna uppgår minskningen till cirka 4,9 %), dvs. cirka 1 % av BNP bättre än målet på 5,5 % av BNP. Det bättre resultatet förklaras i huvudsak av högre än väntade statliga skatteinkomster (inklusive en engångsåtgärd i form av ett skuldindrivningssystem för skatter och socialförsäkringsavgifter) och lägre utgifter än beräknat på statlig nivå (t.ex. vad gäller anskaffning av varor, tjänster och kapitalutgifter). Däremot har resultatet för andra inkomster än skatteinkomster varit lägre än väntat. Den totala finanspolitiska insatsen, mätt genom det förbättrade strukturella saldot, beräknas till 1 % av BNP. |
| --- | --- |

(5)

Det offentliga underskottet beräknas ha minskat till cirka 4,5 % av BNP enligt ENS 95 under 2013 (inklusive rekapitaliseringen av bankerna uppgår minskningen till cirka 4,9 %), dvs. cirka 1 % av BNP bättre än målet på 5,5 % av BNP. Det bättre resultatet förklaras i huvudsak av högre än väntade statliga skatteinkomster (inklusive en engångsåtgärd i form av ett skuldindrivningssystem för skatter och socialförsäkringsavgifter) och lägre utgifter än beräknat på statlig nivå (t.ex. vad gäller anskaffning av varor, tjänster och kapitalutgifter). Däremot har resultatet för andra inkomster än skatteinkomster varit lägre än väntat. Den totala finanspolitiska insatsen, mätt genom det förbättrade strukturella saldot, beräknas till 1 % av BNP.

| (6) | De utestående inhemska obetalda förfallna skulderna (nedan kallade betalningseftersläpningar) har minskat med ca 1,2 miljarder euro (0,7 % av BNP), till följd av de olika skuldsaneringsprogrammen (för hälso- och sjukvård, lokala och regionala sektorer). Trots detta fortsätter betalningseftersläpningarna att ackumuleras, om än i långsammare takt. |
| --- | --- |

(6)

De utestående inhemska obetalda förfallna skulderna (nedan kallade betalningseftersläpningar) har minskat med ca 1,2 miljarder euro (0,7 % av BNP), till följd av de olika skuldsaneringsprogrammen (för hälso- och sjukvård, lokala och regionala sektorer). Trots detta fortsätter betalningseftersläpningarna att ackumuleras, om än i långsammare takt.

| (7) | Överföringen från 2013 års budgetgenomförande och de förbättrade makroekonomiska utsikterna för 2014 beräknas ha en positiv inverkan med 0,7 % av BNP på de prognosticerade offentliga finanserna under 2014. Den positiva överföringseffekten beräknas uppgå till cirka 0,2 % av BNP och ytterligare cirka 0,5 % av BNP kan förklaras genom ökade intäkter och socialförsäkringsavgifter samt lägre arbetslöshetsersättning på grund av uppjusteringen av tillväxt och sysselsättning, samt en nedjustering av arbetslöshetsnivån. |
| --- | --- |

(7)

Överföringen från 2013 års budgetgenomförande och de förbättrade makroekonomiska utsikterna för 2014 beräknas ha en positiv inverkan med 0,7 % av BNP på de prognosticerade offentliga finanserna under 2014. Den positiva överföringseffekten beräknas uppgå till cirka 0,2 % av BNP och ytterligare cirka 0,5 % av BNP kan förklaras genom ökade intäkter och socialförsäkringsavgifter samt lägre arbetslöshetsersättning på grund av uppjusteringen av tillväxt och sysselsättning, samt en nedjustering av arbetslöshetsnivån.

| (8) | Underskottsmålet på 4 % av BNP för 2014 bygger på konsolideringsåtgärder på totalt 2,3 % av BNP i 2014 års budget och annan stödjande lagstiftning. Dessa åtgärder är huvudsakligen av permanent slag och avser främst utgiftsbesparingar. Åtgärder på cirka 1,8 % av BNP baseras på översynen av de offentliga utgifterna och kompletteras av småskaliga inkomstförstärkande åtgärder på cirka 0,4 % av BNP, liksom vissa engångsposter på cirka 0,1 % av BNP. Den offentliga utgiftsöversynen kommer att inriktas på tre områden i) en minskning av den offentliga sektorns lönekostnader genom att man bland annat minskar översysselsättningen i specifika undersektorer och gör en översyn av löneskalan, ii) en pensionsreform, framför allt genom att höja pensionsåldern till 66 år och införa ändringar av villkoren för beviljande av efterlevandepensioner, och iii) sektorspecifika reformer som främst syftar till att minska personalkostnaderna, insatsförbrukning och investeringar bland fackministerierna. Övriga permanenta inkomstförstärkande åtgärder omfattar höjda skatter på tjänstebilar samt punktskatter på alkohol och tobak. Merparten av den lagstiftning som ligger till grund för de permanenta konsolideringsåtgärderna trädde i kraft den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(8)

Underskottsmålet på 4 % av BNP för 2014 bygger på konsolideringsåtgärder på totalt 2,3 % av BNP i 2014 års budget och annan stödjande lagstiftning. Dessa åtgärder är huvudsakligen av permanent slag och avser främst utgiftsbesparingar. Åtgärder på cirka 1,8 % av BNP baseras på översynen av de offentliga utgifterna och kompletteras av småskaliga inkomstförstärkande åtgärder på cirka 0,4 % av BNP, liksom vissa engångsposter på cirka 0,1 % av BNP. Den offentliga utgiftsöversynen kommer att inriktas på tre områden i) en minskning av den offentliga sektorns lönekostnader genom att man bland annat minskar översysselsättningen i specifika undersektorer och gör en översyn av löneskalan, ii) en pensionsreform, framför allt genom att höja pensionsåldern till 66 år och införa ändringar av villkoren för beviljande av efterlevandepensioner, och iii) sektorspecifika reformer som främst syftar till att minska personalkostnaderna, insatsförbrukning och investeringar bland fackministerierna. Övriga permanenta inkomstförstärkande åtgärder omfattar höjda skatter på tjänstebilar samt punktskatter på alkohol och tobak. Merparten av den lagstiftning som ligger till grund för de permanenta konsolideringsåtgärderna trädde i kraft den 1 januari 2014.

| (9) | Med tanke på de förbättrade makroekonomiska utsikterna och en positiv överföring från 2013 har riskerna när det gäller att uppnå de finanspolitiska målen för 2014 blivit mer balanserade än tidigare, eftersom de planerade åtgärderna sörjer för att sätta press på de offentliga finanserna och riskerna i samband med genomförandet. Högre press kan särskilt uppstå för vissa poster på inkomstsidan (t.ex. kapitalinkomst) samt insatsförbrukning och sociala transfereringar. Vidare är genomföranderiskerna, utöver förseningen av vissa permanenta åtgärder, först och främst av rättsligt slag: fyra åtgärder som ingår i budgetlagstiftningen har hänskjutits till författningsdomstolen (inklusive översynen av löneskalan och ändringarna av efterlevandes rätt till pension) och det finns en möjlighet att andra åtgärder i den nyliga tilläggsbudgeten också kommer att bestridas. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på de förbättrade makroekonomiska utsikterna och en positiv överföring från 2013 har riskerna när det gäller att uppnå de finanspolitiska målen för 2014 blivit mer balanserade än tidigare, eftersom de planerade åtgärderna sörjer för att sätta press på de offentliga finanserna och riskerna i samband med genomförandet. Högre press kan särskilt uppstå för vissa poster på inkomstsidan (t.ex. kapitalinkomst) samt insatsförbrukning och sociala transfereringar. Vidare är genomföranderiskerna, utöver förseningen av vissa permanenta åtgärder, först och främst av rättsligt slag: fyra åtgärder som ingår i budgetlagstiftningen har hänskjutits till författningsdomstolen (inklusive översynen av löneskalan och ändringarna av efterlevandes rätt till pension) och det finns en möjlighet att andra åtgärder i den nyliga tilläggsbudgeten också kommer att bestridas.

| (10) | Skuldkvoten uppgick till 128,8 % under 2013. Skulden beräknas gradvis minska från och med budgetåret 2013, med en förväntad skuldkvot på 126,7 % under 2014. Minskningen under 2014 förväntas delvis få stöd av ett fortsatt nyttjande av kontantinlåning och den pågående omfördelningen av socialförsäkringssektorns portfölj från utländska tillgångar till statspapper. Nettoskulden beräknas ligga kvar på under 120 % av BNP i slutet av 2014. |
| --- | --- |

(10)

Skuldkvoten uppgick till 128,8 % under 2013. Skulden beräknas gradvis minska från och med budgetåret 2013, med en förväntad skuldkvot på 126,7 % under 2014. Minskningen under 2014 förväntas delvis få stöd av ett fortsatt nyttjande av kontantinlåning och den pågående omfördelningen av socialförsäkringssektorns portfölj från utländska tillgångar till statspapper. Nettoskulden beräknas ligga kvar på under 120 % av BNP i slutet av 2014.

| (11) | Budgetsaneringsprocessen understöds av en rad finanspolitiska strukturåtgärder för att förstärka kontrollen över de statliga utgifterna och förbättra uppbörden av inkomster:






  — | Vad gäller förvaltningen av de offentliga finanserna: det nya kontrollsystemet för åtaganden börjar visa resultat genom att man förhindrar att nya betalningseftersläpningar fortsatter att ackumuleras, men genomförandet måste noga övervakas för att säkerställa att åtagandena täcks av tillgängliga medel och att inga nya betalningseftersläpningar ackumuleras. Ackumuleringen av betalningseftersläpningar beror framför allt på strukturella obalanser i vissa statligt ägda sjukhus samt i järnvägsbolaget Comboios de Portugal. Strategiska planer för att underbygga hållbara finanser i dessa statsägda företag och förhindra ackumulering av nya betalningseftersläpningar under 2014 är under bedömning. Den omfattande reformen av budgetramlagen pågår. Som ett första steg bör budgetramlagen ändras i slutet av mars 2014 för att säkerställa ett fullständigt införlivande av kraven i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen och paketet om ekonomisk styrning ”sexpack”. |
| --- | --- | --- |

(11)

Budgetsaneringsprocessen understöds av en rad finanspolitiska strukturåtgärder för att förstärka kontrollen över de statliga utgifterna och förbättra uppbörden av inkomster:

—

Vad gäller förvaltningen av de offentliga finanserna: det nya kontrollsystemet för åtaganden börjar visa resultat genom att man förhindrar att nya betalningseftersläpningar fortsatter att ackumuleras, men genomförandet måste noga övervakas för att säkerställa att åtagandena täcks av tillgängliga medel och att inga nya betalningseftersläpningar ackumuleras. Ackumuleringen av betalningseftersläpningar beror framför allt på strukturella obalanser i vissa statligt ägda sjukhus samt i järnvägsbolaget Comboios de Portugal. Strategiska planer för att underbygga hållbara finanser i dessa statsägda företag och förhindra ackumulering av nya betalningseftersläpningar under 2014 är under bedömning. Den omfattande reformen av budgetramlagen pågår. Som ett första steg bör budgetramlagen ändras i slutet av mars 2014 för att säkerställa ett fullständigt införlivande av kraven i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen och paketet om ekonomisk styrning ”sexpack”.

| — | Även om omförhandlingen av de offentlig-privata partnerskapen gått framåt lyckades man inte slutföra dessa förhandlingar vid utgången av 2013 som planerat. Delar av besparingarna genomfördes under 2013; de besparingar som inte kunde genomföras under 2013 kommer att ackumuleras under året, vilka ska läggas till de betydande besparingar som förväntas under 2014 och därefter. De statsägda företagen nådde i genomsnitt balans i den löpande verksamheten under både 2012 och 2013 och ytterligare reformer planeras för att undvika en förnyad försämring av deras resultat. Privatiseringen har gått framåt och intäkterna överstiger det mål som anges i programmet. |
| --- | --- |

—

Även om omförhandlingen av de offentlig-privata partnerskapen gått framåt lyckades man inte slutföra dessa förhandlingar vid utgången av 2013 som planerat. Delar av besparingarna genomfördes under 2013; de besparingar som inte kunde genomföras under 2013 kommer att ackumuleras under året, vilka ska läggas till de betydande besparingar som förväntas under 2014 och därefter. De statsägda företagen nådde i genomsnitt balans i den löpande verksamheten under både 2012 och 2013 och ytterligare reformer planeras för att undvika en förnyad försämring av deras resultat. Privatiseringen har gått framåt och intäkterna överstiger det mål som anges i programmet.

| — | Reformarbetet i riktning mot en modern riskhanteringsmodell för efterlevnaden inom intäktsförvaltningen fortsätter. En ny riskhanteringsenhet har nyligen inrättats och den inriktas i första hand på att förbättra vissa grupper av skattepliktiga personers efterlevnad av skattelagstiftningen, såsom egenföretagare och personer med stor förmögenhet. Kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande fortsätter med initiativ som det nyligen lanserade mervärdesskattelotteriet. |
| --- | --- |

—

Reformarbetet i riktning mot en modern riskhanteringsmodell för efterlevnaden inom intäktsförvaltningen fortsätter. En ny riskhanteringsenhet har nyligen inrättats och den inriktas i första hand på att förbättra vissa grupper av skattepliktiga personers efterlevnad av skattelagstiftningen, såsom egenföretagare och personer med stor förmögenhet. Kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande fortsätter med initiativ som det nyligen lanserade mervärdesskattelotteriet.

| — | Reformer inom den offentliga förvaltningen håller på att genomföras med sikte på att modernisera och rationalisera personalstyrkan i den offentliga sektorn och dess organ. Ett antal viktiga reformer inom den offentliga förvaltningen stödjer den offentliga utgiftsöversynen och underbygger 2014 års konsolideringsstrategi. Dessa inbegriper: i) åtgärder för att hantera sysselsättningen i den offentliga sektorn som syftar till att ombalansera arbetskraftens sammansättning i den offentliga sektorn mot högkvalificerade och bättre utbildade offentliganställda (t.ex. uppsägningar genom ömsesidiga överenskommelser och ett återkvalificeringsprogram); ii) en översyn av löneskalan och utveckling av en enda löneskala för lönetilläggen (som förväntas träda i kraft i slutet av december respektive slutet av juni 2014); iii) sammanställning av befintliga bestämmelser om anställning inom den offentliga sektorn som anpassas till bestämmelserna i den privata sektorn genom en ny allmän arbetsrätt för den offentliga förvaltningen och iv) konvergens av de offentliganställdas pensionssystem mot det allmänna pensionssystemet. Andra nyliga reformer inom den offentliga förvaltningen inbegriper genomförandet av en strategi för gemensamma tjänster på området finansiella resurser i alla strukturer som omfattas av initiativet. |
| --- | --- |

—

Reformer inom den offentliga förvaltningen håller på att genomföras med sikte på att modernisera och rationalisera personalstyrkan i den offentliga sektorn och dess organ. Ett antal viktiga reformer inom den offentliga förvaltningen stödjer den offentliga utgiftsöversynen och underbygger 2014 års konsolideringsstrategi. Dessa inbegriper: i) åtgärder för att hantera sysselsättningen i den offentliga sektorn som syftar till att ombalansera arbetskraftens sammansättning i den offentliga sektorn mot högkvalificerade och bättre utbildade offentliganställda (t.ex. uppsägningar genom ömsesidiga överenskommelser och ett återkvalificeringsprogram); ii) en översyn av löneskalan och utveckling av en enda löneskala för lönetilläggen (som förväntas träda i kraft i slutet av december respektive slutet av juni 2014); iii) sammanställning av befintliga bestämmelser om anställning inom den offentliga sektorn som anpassas till bestämmelserna i den privata sektorn genom en ny allmän arbetsrätt för den offentliga förvaltningen och iv) konvergens av de offentliganställdas pensionssystem mot det allmänna pensionssystemet. Andra nyliga reformer inom den offentliga förvaltningen inbegriper genomförandet av en strategi för gemensamma tjänster på området finansiella resurser i alla strukturer som omfattas av initiativet.

| (12) | Arbetet med att genomföra åtgärderna och reformerna inom hälso- och sjukvårdssektorn fortsätter och har lett till besparingar tack vare ökad effektivitet. Den stora mängden betalningseftersläpningar beror i mycket stor utsträckning, men inte helt, på en konsekvent underfinansiering av de statligt ägda sjukhusen i förhållande till de tjänster de levererar. De portugisiska myndigheterna står fast vid sitt åtagande att genomföra den pågående sjukhusreformen och att fortsätta med finjusteringen av de åtgärder som rör läkemedel, centraliserad upphandling och primärvård. |
| --- | --- |

(12)

Arbetet med att genomföra åtgärderna och reformerna inom hälso- och sjukvårdssektorn fortsätter och har lett till besparingar tack vare ökad effektivitet. Den stora mängden betalningseftersläpningar beror i mycket stor utsträckning, men inte helt, på en konsekvent underfinansiering av de statligt ägda sjukhusen i förhållande till de tjänster de levererar. De portugisiska myndigheterna står fast vid sitt åtagande att genomföra den pågående sjukhusreformen och att fortsätta med finjusteringen av de åtgärder som rör läkemedel, centraliserad upphandling och primärvård.

| (13) | Fortsatta framsteg har gjorts vad gäller att genomföra tillväxt- och konkurrenskraftshöjande strukturreformer. De portugisiska myndigheterna har vidtagit ytterligare åtgärder för att minska arbetslösheten och för att underlätta att arbetskraftsmarknaden fungerar ändamålsenligt. Ytterligare förbättringar av löneförhandlingssystemet och fortsatta åtgärder för att minska arbetsmarknadens höga segmenteringsnivå diskuteras. Ett lagförslag om översyn av definitionerna för lagliga uppsägningar av enskilda i arbetslagstiftningen har översänts till Europaparlamentet efter att tidigare ändringar ogiltigförklarats av författningsdomstolen. Ytterligare framsteg har gjorts vad gäller systemet med arbetsförmedlingar och aktivering. |
| --- | --- |

(13)

Fortsatta framsteg har gjorts vad gäller att genomföra tillväxt- och konkurrenskraftshöjande strukturreformer. De portugisiska myndigheterna har vidtagit ytterligare åtgärder för att minska arbetslösheten och för att underlätta att arbetskraftsmarknaden fungerar ändamålsenligt. Ytterligare förbättringar av löneförhandlingssystemet och fortsatta åtgärder för att minska arbetsmarknadens höga segmenteringsnivå diskuteras. Ett lagförslag om översyn av definitionerna för lagliga uppsägningar av enskilda i arbetslagstiftningen har översänts till Europaparlamentet efter att tidigare ändringar ogiltigförklarats av författningsdomstolen. Ytterligare framsteg har gjorts vad gäller systemet med arbetsförmedlingar och aktivering.

| (14) | Hittills har relevanta reformer i utbildningssystemet genomförts. De portugisiska myndigheterna är fast beslutna att kontinuerligt utvärdera och utöva tillsyn över dem. Portugal har också godkänt ett lagdekret för att skapa en kortare utbildning och ett annat håller på att utarbetas för att skapa bestämmelser som styr referensskolor för yrkesutbildning. |
| --- | --- |

(14)

Hittills har relevanta reformer i utbildningssystemet genomförts. De portugisiska myndigheterna är fast beslutna att kontinuerligt utvärdera och utöva tillsyn över dem. Portugal har också godkänt ett lagdekret för att skapa en kortare utbildning och ett annat håller på att utarbetas för att skapa bestämmelser som styr referensskolor för yrkesutbildning.

| (15) | Den portugisiska regeringen införde en ny avgift för energiaktörer som måste övervakas noga för att undvika att avgiften överförs till priset för slutanvändarna. Regeringen kommer att lägga fram konkreta åtgärder för att hantera vinstöverskott och ytterligare minska energikostnaderna för ekonomin. |
| --- | --- |

(15)

Den portugisiska regeringen införde en ny avgift för energiaktörer som måste övervakas noga för att undvika att avgiften överförs till priset för slutanvändarna. Regeringen kommer att lägga fram konkreta åtgärder för att hantera vinstöverskott och ytterligare minska energikostnaderna för ekonomin.

| (16) | Trots positiv utveckling under den period som utvärderingen omfattar går framstegen av transportreformerna i långsammare takt än väntat. Till följd av presentationen av prioriteringen av infrastrukturprojekt förväntas en klar långsiktig vision för transportsystemet presenteras vid tidpunkten för den tolfte översynen. Under tiden godkändes den rättsliga ramen för tillsynsmyndigheten i mars 2014. Ytterligare politiska reformer inom hamnsektorn är nödvändiga för att öka Portugals konkurrenskraft. När det gäller järnvägs- och stadstransporttjänster måste de portugisiska myndigheterna öka sina insatser för att stärka deras ekonomiska hållbarhet, konkurrens och effektivitet. |
| --- | --- |

(16)

Trots positiv utveckling under den period som utvärderingen omfattar går framstegen av transportreformerna i långsammare takt än väntat. Till följd av presentationen av prioriteringen av infrastrukturprojekt förväntas en klar långsiktig vision för transportsystemet presenteras vid tidpunkten för den tolfte översynen. Under tiden godkändes den rättsliga ramen för tillsynsmyndigheten i mars 2014. Ytterligare politiska reformer inom hamnsektorn är nödvändiga för att öka Portugals konkurrenskraft. När det gäller järnvägs- och stadstransporttjänster måste de portugisiska myndigheterna öka sina insatser för att stärka deras ekonomiska hållbarhet, konkurrens och effektivitet.

| (17) | Framstegen när det gäller att anta ändringar av lagstiftningen för att införliva Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG (3) fortsätter om än i måttlig takt. Byggnadslagarna, lagen om ändring av reglerna för universitet och överlämnandet till parlamentet av de ändrade stadgarna för yrkessammanslutningar efter antagandet av den övergripande ramlagstiftningen om offentliga branschorganisationer har ytterligare försenats. Framsteg har gjorts med att få den gemensamma kontaktpunkten att fungera fullt ut. |
| --- | --- |

(17)

Framstegen när det gäller att anta ändringar av lagstiftningen för att införliva Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG (3) fortsätter om än i måttlig takt. Byggnadslagarna, lagen om ändring av reglerna för universitet och överlämnandet till parlamentet av de ändrade stadgarna för yrkessammanslutningar efter antagandet av den övergripande ramlagstiftningen om offentliga branschorganisationer har ytterligare försenats. Framsteg har gjorts med att få den gemensamma kontaktpunkten att fungera fullt ut.

| (18) | Efter det fullständiga genomförandet av den nya rättsliga ramen pågår reformen av hyreslagen för tätortsområden. Konsekvenserna av reformbehoven behöver dock kontinuerligt att omprövas. |
| --- | --- |

(18)

Efter det fullständiga genomförandet av den nya rättsliga ramen pågår reformen av hyreslagen för tätortsområden. Konsekvenserna av reformbehoven behöver dock kontinuerligt att omprövas.

| (19) | Efter antagandet av ramlagstiftningen om de viktigaste principerna för de nationella tillsynsmyndigheternas funktion ändras stadgarna för de nationella tillsynsmyndigheterna i enlighet med detta. Vissa av dem har redan godkänts. |
| --- | --- |

(19)

Efter antagandet av ramlagstiftningen om de viktigaste principerna för de nationella tillsynsmyndigheternas funktion ändras stadgarna för de nationella tillsynsmyndigheterna i enlighet med detta. Vissa av dem har redan godkänts.

| (20) | Åtgärder för att förbättra licensieringsmiljön och minska de administrativa bördorna har gått framåt och en inventering av det betungande regelverket pågår. Regeln ”en bestämmelse in, en bestämmelse ut” för nya förordningar, åtgärderna för miljömässig och territoriell planering, samt översynen av geologisk prospektering och system för gruvdriftstillstånd har försenats. |
| --- | --- |

(20)

Åtgärder för att förbättra licensieringsmiljön och minska de administrativa bördorna har gått framåt och en inventering av det betungande regelverket pågår. Regeln ”en bestämmelse in, en bestämmelse ut” för nya förordningar, åtgärderna för miljömässig och territoriell planering, samt översynen av geologisk prospektering och system för gruvdriftstillstånd har försenats.

| (21) | Bankernas kapitalbuffert är fortfarande tillräcklig överlag, även om man tillämpar kapitalkravs reglerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) för värdering av bankernas egna medel. Dessa kapitalregler har tillämpats sedan januari 2014 med ett tröskelvärde på 7 % av kapitaltäckningskvoten för kärnprimärkapital för alla banker och ett tillägg på 1 procentenhet för de fyra största bankerna. Den systemomfattande andelen lån i förhållande till inlåningen minskade till 117,0 % och förväntas minska ytterligare fram till utgången av 2014. |
| --- | --- |

(21)

Bankernas kapitalbuffert är fortfarande tillräcklig överlag, även om man tillämpar kapitalkravs reglerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) för värdering av bankernas egna medel. Dessa kapitalregler har tillämpats sedan januari 2014 med ett tröskelvärde på 7 % av kapitaltäckningskvoten för kärnprimärkapital för alla banker och ett tillägg på 1 procentenhet för de fyra största bankerna. Den systemomfattande andelen lån i förhållande till inlåningen minskade till 117,0 % och förväntas minska ytterligare fram till utgången av 2014.

| (22) | Arbetet med att ytterligare diversifiera finansieringskällorna för företagssektorn intensifieras hela tiden. Den portugisiska regeringen har utsett experter för den kommitté som inrättar ett finansiellt utvecklingsinstitut. Kommittén ansvarar för utformningen av det finansiella utvecklingsinstitutets grundläggande dokument, särskilt stadgarna om inrättande av en strategisk affärsplan och utformningen av den nya enheten. Syftet med det finansiella utvecklingsinstitutet är att anpassa och centralisera genomförandet av finansieringsinstrument med stöd från de europaiska struktur- och investeringsfonderna, som har anknytning till tillhandahållandet av finansiering för företagssektorn. |
| --- | --- |

(22)

Arbetet med att ytterligare diversifiera finansieringskällorna för företagssektorn intensifieras hela tiden. Den portugisiska regeringen har utsett experter för den kommitté som inrättar ett finansiellt utvecklingsinstitut. Kommittén ansvarar för utformningen av det finansiella utvecklingsinstitutets grundläggande dokument, särskilt stadgarna om inrättande av en strategisk affärsplan och utformningen av den nya enheten. Syftet med det finansiella utvecklingsinstitutet är att anpassa och centralisera genomförandet av finansieringsinstrument med stöd från de europaiska struktur- och investeringsfonderna, som har anknytning till tillhandahållandet av finansiering för företagssektorn.

| (23) | De portugisiska myndigheterna har gått med på att, i samråd med Banco de Portugal, utarbeta en strategisk plan för att åtgärda den höga skuldsättningsgraden inom företagssektorn och stödja omfördelningen av kapital mot produktiva sektorer i ekonomin, samt att främja den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(23)

De portugisiska myndigheterna har gått med på att, i samråd med Banco de Portugal, utarbeta en strategisk plan för att åtgärda den höga skuldsättningsgraden inom företagssektorn och stödja omfördelningen av kapital mot produktiva sektorer i ekonomin, samt att främja den finansiella stabiliteten.

| (24) | Åtgärder genomfördes för att förbättra ledningen, effektiviteten och riskhanteringen inom det nationella garantisystem som förvaltar de statligt finansierade kreditramarna. En ny metod för att fastställa räntecaps tillämpas för närvarande på lån som omfattas av garantier. |
| --- | --- |

(24)

Åtgärder genomfördes för att förbättra ledningen, effektiviteten och riskhanteringen inom det nationella garantisystem som förvaltar de statligt finansierade kreditramarna. En ny metod för att fastställa räntecaps tillämpas för närvarande på lån som omfattas av garantier.

| (25) | Mot bakgrund av denna utveckling bör genomförandebeslut 2011/344/EU ändras. |
| --- | --- |

(25)

Mot bakgrund av denna utveckling bör genomförandebeslut 2011/344/EU ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut 2011/344/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Det ekonomiska biståndet ska vara tillgängligt under tre år och sex veckor från och med den första dagen efter detta besluts ikraftträdande.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

”2.   Det ekonomiska biståndet ska vara tillgängligt under tre år och sex veckor från och med den första dagen efter detta besluts ikraftträdande.”

| 2. | I artikel 3 ska punkterna 8 och 9 ersättas med följande:
  ”8.   Portugal ska vidta följande åtgärder under 2014, i överensstämmelse med specifikationerna i samförståndsavtalet:






  a) | Underskottet i de offentliga finanserna får inte överstiga 4 % av BNP år 2014 och ackumuleringen av nya betalningseftersläpningar ska förhindras. Vid beräkningen av underskottsmålet ska eventuella budgetkostnader för stödåtgärder för banker inom ramen för regeringens strategi för finanssektorn inte beaktas. För att uppnå detta mål ska Portugal vidta konsolideringsåtgärder till ett värde av 2,3 % av BNP enligt definitionen i 2014 års budgetlag och stödjande lagstiftning som antagits i detta syfte. |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 3 ska punkterna 8 och 9 ersättas med följande:

”8.   Portugal ska vidta följande åtgärder under 2014, i överensstämmelse med specifikationerna i samförståndsavtalet:

a)

Underskottet i de offentliga finanserna får inte överstiga 4 % av BNP år 2014 och ackumuleringen av nya betalningseftersläpningar ska förhindras. Vid beräkningen av underskottsmålet ska eventuella budgetkostnader för stödåtgärder för banker inom ramen för regeringens strategi för finanssektorn inte beaktas. För att uppnå detta mål ska Portugal vidta konsolideringsåtgärder till ett värde av 2,3 % av BNP enligt definitionen i 2014 års budgetlag och stödjande lagstiftning som antagits i detta syfte.

| b) | För att kontrollera eventuella överskridanden av utgifterna ska regeringen noga övervaka efterlevnaden av ministeriernas utgiftstak genom månatlig rapportering till ministerrådet. |
| --- | --- |

b)

För att kontrollera eventuella överskridanden av utgifterna ska regeringen noga övervaka efterlevnaden av ministeriernas utgiftstak genom månatlig rapportering till ministerrådet.

| c) | Portugal ska omgående och senast i slutet av mars fastställa och genomföra de planerade ändringarna av villkoren för berättigande till efterlevandepension och ett utkast till ramlag för att reglera villkoren för försäljning av tillstånd för onlinespel. Portugal ska dessutom vidta verkningsfulla åtgärder för att genomföra försäljningen av hamnkoncessioner. |
| --- | --- |

c)

Portugal ska omgående och senast i slutet av mars fastställa och genomföra de planerade ändringarna av villkoren för berättigande till efterlevandepension och ett utkast till ramlag för att reglera villkoren för försäljning av tillstånd för onlinespel. Portugal ska dessutom vidta verkningsfulla åtgärder för att genomföra försäljningen av hamnkoncessioner.

| d) | Den övergripande reformen av bolagsskatten ska genomföras inom nuvarande budgetram så att målen för den finanspolitiska konsolideringen uppnås. |
| --- | --- |

d)

Den övergripande reformen av bolagsskatten ska genomföras inom nuvarande budgetram så att målen för den finanspolitiska konsolideringen uppnås.

| e) | Frysningen av skatteutgifter på central, regional eller lokal nivå ska bibehållas. Insatserna för att förhindra skatteundandragande och skattebedrägeri när det gäller olika typer av skatter ska skärpas ytterligare, bl.a. genom övervakning av det nya elektroniska faktureringssystemet. En studie om den svarta ekonomin på bostadsmarknaden ska göras vid den tolfte översynen för att finna sätt att minska skatteundandragande när det gäller hyresintäkter. |
| --- | --- |

e)

Frysningen av skatteutgifter på central, regional eller lokal nivå ska bibehållas. Insatserna för att förhindra skatteundandragande och skattebedrägeri när det gäller olika typer av skatter ska skärpas ytterligare, bl.a. genom övervakning av det nya elektroniska faktureringssystemet. En studie om den svarta ekonomin på bostadsmarknaden ska göras vid den tolfte översynen för att finna sätt att minska skatteundandragande när det gäller hyresintäkter.

| f) | Om negativa rättsliga risker eller negativa risker när det gäller budgetgenomförandet konkretiseras ska Portugal vidta högkvalitativa åtgärder för att kompensera detta så att underskottsmålet kan uppnås. |
| --- | --- |

f)

Om negativa rättsliga risker eller negativa risker när det gäller budgetgenomförandet konkretiseras ska Portugal vidta högkvalitativa åtgärder för att kompensera detta så att underskottsmålet kan uppnås.

| g) | Regeringen ska ange vilka åtgärder som krävs för att uppnå underskottsmålet för de offentliga finanserna på högst 2,5 % av BNP under 2015. De detaljerade planerna ska återspeglas i 2014 års dokument om den finanspolitiska strategin som ska offentliggöras i slutet av april 2014 och som också ska fastställa detaljerade utgiftstak för fackministerierna. För att uppfylla unionens krav vad gäller budgetramen ska detta dokument även innehålla uppgifter om budgetplanerna på medellång sikt. |
| --- | --- |

g)

Regeringen ska ange vilka åtgärder som krävs för att uppnå underskottsmålet för de offentliga finanserna på högst 2,5 % av BNP under 2015. De detaljerade planerna ska återspeglas i 2014 års dokument om den finanspolitiska strategin som ska offentliggöras i slutet av april 2014 och som också ska fastställa detaljerade utgiftstak för fackministerierna. För att uppfylla unionens krav vad gäller budgetramen ska detta dokument även innehålla uppgifter om budgetplanerna på medellång sikt.

| h) | 2015 års konsolideringsstrategi ska underbyggas av bland annat följande åtgärder:






  i) | regeringen ska utveckla en enda löneskala under 2014 som ska genomföras under 2015 och som syftar till att rationalisera och skapa konsekvens vad gäller ersättningarna för alla karriärtyper inom den offentliga sektorn. |
| --- | --- | --- |

h)

2015 års konsolideringsstrategi ska underbyggas av bland annat följande åtgärder:

i)

regeringen ska utveckla en enda löneskala under 2014 som ska genomföras under 2015 och som syftar till att rationalisera och skapa konsekvens vad gäller ersättningarna för alla karriärtyper inom den offentliga sektorn.

| ii) | En enda löneskala för lönetilläggen, som ska genomföras under 2014, bör ge full skattemässig effekt under 2015. |
| --- | --- |

ii)

En enda löneskala för lönetilläggen, som ska genomföras under 2014, bör ge full skattemässig effekt under 2015.

| iii) | Nya omfattande åtgärder i samband med den pågående pensionsreformen bör genomföras för att förbättra pensionssystemets långsiktiga hållbarhet. Den nyligen utnämnda pensionsreformskommittén ska utarbeta konkreta detaljer för reformen. Reformen ska omfatta åtgärder som på kort sikt ytterligare kopplar pensionsrättigheterna till demografiska och ekonomiska kriterier och samtidigt tar hänsyn till principerna om progressivitet, i enlighet med författningsdomstolens avgörande om konvergens av offentliganställdas pensionssystem mot det allmänna pensionssystemet. Den konkreta utformningen av denna reform ska läggas fram vid den tolfte utvärderingen med ett lagförslag som ska läggas fram för parlamentet under det första halvåret. Ytterligare åtgärder för att garantera långsiktig hållbarhet i pensionssystemen ska specificeras. Dessutom ska regeringen säkerställa att den nyligen höjda pensionsåldern faktiskt tillämpas för pensionärer som omfattas av de offentliganställdas pensionssystem under 2014. |
| --- | --- |

iii)

Nya omfattande åtgärder i samband med den pågående pensionsreformen bör genomföras för att förbättra pensionssystemets långsiktiga hållbarhet. Den nyligen utnämnda pensionsreformskommittén ska utarbeta konkreta detaljer för reformen. Reformen ska omfatta åtgärder som på kort sikt ytterligare kopplar pensionsrättigheterna till demografiska och ekonomiska kriterier och samtidigt tar hänsyn till principerna om progressivitet, i enlighet med författningsdomstolens avgörande om konvergens av offentliganställdas pensionssystem mot det allmänna pensionssystemet. Den konkreta utformningen av denna reform ska läggas fram vid den tolfte utvärderingen med ett lagförslag som ska läggas fram för parlamentet under det första halvåret. Ytterligare åtgärder för att garantera långsiktig hållbarhet i pensionssystemen ska specificeras. Dessutom ska regeringen säkerställa att den nyligen höjda pensionsåldern faktiskt tillämpas för pensionärer som omfattas av de offentliganställdas pensionssystem under 2014.

| iv) | Andra åtgärder för att nå målet på 2,5 % av BNP ska fastställas före mitten av april. |
| --- | --- |

iv)

Andra åtgärder för att nå målet på 2,5 % av BNP ska fastställas före mitten av april.

| i) | Den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna ska bygga på ytterligare reformer som bland annat beskrivs i förslaget till statlig reform. Dessa reformer ska inriktas på att förbättra den offentliga sektorns effektivitet och kvaliteten på dess tjänster. Genom att bygga vidare på den första samrådsrundan med arbetsmarknadens parter ska framstegen i denna dagordning diskuteras vid den tolfte utvärderingen. |
| --- | --- |

i)

Den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna ska bygga på ytterligare reformer som bland annat beskrivs i förslaget till statlig reform. Dessa reformer ska inriktas på att förbättra den offentliga sektorns effektivitet och kvaliteten på dess tjänster. Genom att bygga vidare på den första samrådsrundan med arbetsmarknadens parter ska framstegen i denna dagordning diskuteras vid den tolfte utvärderingen.

| j) | Portugal ska som en del av 2014 års budget offentliggöra en rapport om skatteutgifterna som omfattar centrala, regionala och lokala förvaltningar. |
| --- | --- |

j)

Portugal ska som en del av 2014 års budget offentliggöra en rapport om skatteutgifterna som omfattar centrala, regionala och lokala förvaltningar.

| k) | Portugal ska inrätta en redovisningsfunktion i finansministeriet för att förbättra den offentliga sektorns redovisnings- och rapporteringssystem i slutet av juni 2014. Redovisningsfunktionen ska, som en del av dess uppgifter, säkerställa en adekvat redovisning av intäkter, kostnader, tillgångar och skulder som rör offentliga bankkonton, skulder och offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

k)

Portugal ska inrätta en redovisningsfunktion i finansministeriet för att förbättra den offentliga sektorns redovisnings- och rapporteringssystem i slutet av juni 2014. Redovisningsfunktionen ska, som en del av dess uppgifter, säkerställa en adekvat redovisning av intäkter, kostnader, tillgångar och skulder som rör offentliga bankkonton, skulder och offentlig-privata partnerskap.

| l) | Lagen för kontroll av åtaganden ska tillämpas fullt ut i alla offentliga organ för att förhindra skapandet av nya betalningseftersläpningar. |
| --- | --- |

l)

Lagen för kontroll av åtaganden ska tillämpas fullt ut i alla offentliga organ för att förhindra skapandet av nya betalningseftersläpningar.

| m) | Portugal ska vidta kompletterande åtgärder för att ytterligare stärka sitt system för förvaltningen av de offentliga finanserna. Portugal ska ompröva budgetramlagen för att till fullo införliva relevant unionslagstiftning i slutet av mars. Portugal ska dessutom genomföra en mer omfattande översyn av budgetramlagen för att minska den finanspolitiska fragmenteringen genom att begränsa antalet budgetenheter och göra en översyn av klassificeringen av egna intäkter, effektivisera budgetens anslagsstruktur, öka ansvarstagandet och ytterligare befästa de offentliga finanserna på medellång sikt. Viktiga aspekter av och strukturen hos den nya lagen ska utvecklas i slutet av april 2014. Portugal ska se till att åtgärderna för att genomföra den nya budgetramen på statlig nivå också tillämpas på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

m)

Portugal ska vidta kompletterande åtgärder för att ytterligare stärka sitt system för förvaltningen av de offentliga finanserna. Portugal ska ompröva budgetramlagen för att till fullo införliva relevant unionslagstiftning i slutet av mars. Portugal ska dessutom genomföra en mer omfattande översyn av budgetramlagen för att minska den finanspolitiska fragmenteringen genom att begränsa antalet budgetenheter och göra en översyn av klassificeringen av egna intäkter, effektivisera budgetens anslagsstruktur, öka ansvarstagandet och ytterligare befästa de offentliga finanserna på medellång sikt. Viktiga aspekter av och strukturen hos den nya lagen ska utvecklas i slutet av april 2014. Portugal ska se till att åtgärderna för att genomföra den nya budgetramen på statlig nivå också tillämpas på regional och lokal nivå.

| n) | Portugal ska fullt ut genomföra den nya rättsliga och institutionella ramen för offentlig-privata partnerskap. De offentlig-privata partnerskapen inom olika sektorer ska omförhandlas så att deras budgetkonsekvenser kan begränsas. Den årliga rapporteringen om offentlig-privata partnerskap ska ge en heltäckande bedömning av de finanspolitiska risker som härrör från offentlig-privata partnerskap och koncessioner i tid för en bedömning av de finanspolitiska riskerna i budgeten. Till följd av den nya ramlagen om statsägda företag och i enlighet med finansministeriets ökade aktieägarroll ska en teknisk enhet för övervakning av de statsägda företagen ges mer personal. Regeringen ska fortsätta med sitt omfattande program för omstrukturering av de statsägda företagen i syfte att bibehålla och stärka en hållbar operativ balans. Regeringen ska fortsätta med de privatiseringar som redan är på gång. |
| --- | --- |

n)

Portugal ska fullt ut genomföra den nya rättsliga och institutionella ramen för offentlig-privata partnerskap. De offentlig-privata partnerskapen inom olika sektorer ska omförhandlas så att deras budgetkonsekvenser kan begränsas. Den årliga rapporteringen om offentlig-privata partnerskap ska ge en heltäckande bedömning av de finanspolitiska risker som härrör från offentlig-privata partnerskap och koncessioner i tid för en bedömning av de finanspolitiska riskerna i budgeten. Till följd av den nya ramlagen om statsägda företag och i enlighet med finansministeriets ökade aktieägarroll ska en teknisk enhet för övervakning av de statsägda företagen ges mer personal. Regeringen ska fortsätta med sitt omfattande program för omstrukturering av de statsägda företagen i syfte att bibehålla och stärka en hållbar operativ balans. Regeringen ska fortsätta med de privatiseringar som redan är på gång.

| o) | Portugal ska fortsätta reformprogrammet i riktning mot en modern och effektivare skatteförvaltning i enlighet med bästa internationella praxis. Portugal ska i mars 2014 tillkännage förteckningen över 50 % av de lokala skattekontor som ska stängas i maj 2014. Den mängd resurser som avsätts till revision av skatteförvaltningen ska ökas med minst 30 % av den totala personalstyrkan vid den tolfte utvärderingen. En ny avdelning som harmoniserar olika tjänster till skattebetalarna ska inrättas inom skatteförvaltningen. Riskhanteringsenheten ska ha börjat fungera fullt ut under första kvartalet 2014 och den ska i första hand vara inriktad på målinriktade projekt för att förbättra efterlevnaden av skattelagstiftningen när det gäller egenföretagare och personer med stor förmögenhet. Läget vad gäller efterlevnaden av skattelagstiftningen ska övervakas kontinuerligt. Den rättsliga ramen och regelverket för att bekämpa penningtvätt ska stärkas för att på ett effektivare sätt bekämpa penningtvätt och dess förbrott, inklusive skattebrott. |
| --- | --- |

o)

Portugal ska fortsätta reformprogrammet i riktning mot en modern och effektivare skatteförvaltning i enlighet med bästa internationella praxis. Portugal ska i mars 2014 tillkännage förteckningen över 50 % av de lokala skattekontor som ska stängas i maj 2014. Den mängd resurser som avsätts till revision av skatteförvaltningen ska ökas med minst 30 % av den totala personalstyrkan vid den tolfte utvärderingen. En ny avdelning som harmoniserar olika tjänster till skattebetalarna ska inrättas inom skatteförvaltningen. Riskhanteringsenheten ska ha börjat fungera fullt ut under första kvartalet 2014 och den ska i första hand vara inriktad på målinriktade projekt för att förbättra efterlevnaden av skattelagstiftningen när det gäller egenföretagare och personer med stor förmögenhet. Läget vad gäller efterlevnaden av skattelagstiftningen ska övervakas kontinuerligt. Den rättsliga ramen och regelverket för att bekämpa penningtvätt ska stärkas för att på ett effektivare sätt bekämpa penningtvätt och dess förbrott, inklusive skattebrott.

| p) | Portugal ska lägga fram en rapport som syftar till att






  i) | identifiera överlappningar av tjänster och behörigheter och andra källor till ineffektivitet mellan de centrala och lokala nivåerna i den offentliga förvaltningen, och |
| --- | --- | --- |

p)

Portugal ska lägga fram en rapport som syftar till att

i)

identifiera överlappningar av tjänster och behörigheter och andra källor till ineffektivitet mellan de centrala och lokala nivåerna i den offentliga förvaltningen, och

| ii) | omorganisera ministeriernas nätverk av decentraliserade tjänster, främst genom nätverket Lojas do Cidadão (gemensam kontaktpunkt för förvaltningen och allmännyttiga företag) och andra tillvägagångssätt som omfattar mer effektiva geografiska områden och som ökar användningen av delade tjänster och e-förvaltning. |
| --- | --- |

ii)

omorganisera ministeriernas nätverk av decentraliserade tjänster, främst genom nätverket Lojas do Cidadão (gemensam kontaktpunkt för förvaltningen och allmännyttiga företag) och andra tillvägagångssätt som omfattar mer effektiva geografiska områden och som ökar användningen av delade tjänster och e-förvaltning.

| q) | Portugal ska fortsätta att genomföra en strategi med delade tjänster i den offentliga förvaltningen, i synnerhet på områdena mänskliga resurser och informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

q)

Portugal ska fortsätta att genomföra en strategi med delade tjänster i den offentliga förvaltningen, i synnerhet på områdena mänskliga resurser och informations- och kommunikationsteknik.

| r) | Portugal ska fortsätta att genomföra reformer för att förvalta de mänskliga resurserna inom den offentliga förvaltningen. På grundval av en undersökning och en rapport om lönetillägg ska utkast till lagstiftning för en enda skala för tilläggslön läggas fram vid den tolfte utvärderingen i syfte att genomföra den senast i juni 2014. I den nya allmänna offentliga förvaltningens arbetslagstiftning förenklas och sammanställs befintliga bestämmelser för sysselsättningen inom den offentliga sektorn i linje med strukturen i den privata arbetslagstiftningen. Den nya lagstiftningen ska godkännas av parlamentet i mars 2014. |
| --- | --- |

r)

Portugal ska fortsätta att genomföra reformer för att förvalta de mänskliga resurserna inom den offentliga förvaltningen. På grundval av en undersökning och en rapport om lönetillägg ska utkast till lagstiftning för en enda skala för tilläggslön läggas fram vid den tolfte utvärderingen i syfte att genomföra den senast i juni 2014. I den nya allmänna offentliga förvaltningens arbetslagstiftning förenklas och sammanställs befintliga bestämmelser för sysselsättningen inom den offentliga sektorn i linje med strukturen i den privata arbetslagstiftningen. Den nya lagstiftningen ska godkännas av parlamentet i mars 2014.

| s) | Portugal ska säkerställa att hälso- och sjukvården fungerar effektivt genom att fortsätta med en rationell användning av tjänster och utgiftskontroll, minska de offentliga utgifterna för läkemedel och sjukhusvård, samt upphöra med betalningseftersläpningar. |
| --- | --- |

s)

Portugal ska säkerställa att hälso- och sjukvården fungerar effektivt genom att fortsätta med en rationell användning av tjänster och utgiftskontroll, minska de offentliga utgifterna för läkemedel och sjukhusvård, samt upphöra med betalningseftersläpningar.

| t) | Portugal ska fullfölja omorganisationen och rationaliseringen av sjukhusnätverket genom specialisering, sammanslagning och omfördelning av sjukhustjänster, och säkerställa genomförandet av den fleråriga handlingsplanen för omorganisationen av sjukhus. |
| --- | --- |

t)

Portugal ska fullfölja omorganisationen och rationaliseringen av sjukhusnätverket genom specialisering, sammanslagning och omfördelning av sjukhustjänster, och säkerställa genomförandet av den fleråriga handlingsplanen för omorganisationen av sjukhus.

| u) | Portugal ska genomföra reformer för att komma till rätta med de höga nivåerna av segmentering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

u)

Portugal ska genomföra reformer för att komma till rätta med de höga nivåerna av segmentering på arbetsmarknaden.

| v) | Portugal ska främja en löneutveckling i linje med målen om att uppmuntra skapandet av nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrenskraft i syfte att korrigera makroekonomiska obalanser. Under programperioden ska minimilönerna endast få öka om det är motiverat mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

v)

Portugal ska främja en löneutveckling i linje med målen om att uppmuntra skapandet av nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrenskraft i syfte att korrigera makroekonomiska obalanser. Under programperioden ska minimilönerna endast få öka om det är motiverat mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadsutvecklingen.

| w) | Portugal ska fortsätta att förbättra effektiviteten i sin aktiva arbetsmarknadspolitik i linje med resultaten av utvärderingsrapporten och handlingsplanen för att förbättra den offentliga arbetsförmedlingens sätt att fungera. |
| --- | --- |

w)

Portugal ska fortsätta att förbättra effektiviteten i sin aktiva arbetsmarknadspolitik i linje med resultaten av utvärderingsrapporten och handlingsplanen för att förbättra den offentliga arbetsförmedlingens sätt att fungera.

| x) | Portugal ska fortsätta att genomföra de åtgärder som anges i handlingsplanen för att förbättra kvaliteten på högstadie- och gymnasieutbildning samt yrkesutbildning och öka företagens deltagande i utbildnings- och yrkesutbildningssystemen. |
| --- | --- |

x)

Portugal ska fortsätta att genomföra de åtgärder som anges i handlingsplanen för att förbättra kvaliteten på högstadie- och gymnasieutbildning samt yrkesutbildning och öka företagens deltagande i utbildnings- och yrkesutbildningssystemen.

| y) | Portugal ska genomföra en plan för att skapa oberoende gas- och ellogistikoperatörsföretag. |
| --- | --- |

y)

Portugal ska genomföra en plan för att skapa oberoende gas- och ellogistikoperatörsföretag.

| z) | Portugal ska genomföra lämpliga åtgärder för att reglera energitariffskulden och säkerställa det nationella elsystemets hållbarhet. |
| --- | --- |

z)

Portugal ska genomföra lämpliga åtgärder för att reglera energitariffskulden och säkerställa det nationella elsystemets hållbarhet.

| aa) | Portugal ska genomföra åtgärder som ska få transportsystemet att fungera bättre. Den strategiska transportplanen för 2011–2015 ska genomföras i sin helhet, inklusive långsiktiga åtgärder som säkerställer effektivitet och hållbarhet. |
| --- | --- |

aa)

Portugal ska genomföra åtgärder som ska få transportsystemet att fungera bättre. Den strategiska transportplanen för 2011–2015 ska genomföras i sin helhet, inklusive långsiktiga åtgärder som säkerställer effektivitet och hållbarhet.

| bb) | Portugal ska fortsätta att införliva EU:s järnvägspaket i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

bb)

Portugal ska fortsätta att införliva EU:s järnvägspaket i den nationella lagstiftningen.

| cc) | Portugal ska fortsätta att förbättra hamnarnas ledningssystem, deras ekonomiska reglering och drift. |
| --- | --- |

cc)

Portugal ska fortsätta att förbättra hamnarnas ledningssystem, deras ekonomiska reglering och drift.

| dd) | Portugal ska fortsätta att undanröja hinder för marknadstillträde, mjuka upp befintliga tillståndskrav och minska den administrativa bördan inom tjänstesektorn. |
| --- | --- |

dd)

Portugal ska fortsätta att undanröja hinder för marknadstillträde, mjuka upp befintliga tillståndskrav och minska den administrativa bördan inom tjänstesektorn.

| ee) | Portugal ska slutföra antagandet av byggnadslagarna och andra ännu ej beslutade sektoriella ändringar som krävs för att fullt ut genomföra direktiv 2006/123/EG och om nödvändigt överlämna dem till parlamentet. |
| --- | --- |

ee)

Portugal ska slutföra antagandet av byggnadslagarna och andra ännu ej beslutade sektoriella ändringar som krävs för att fullt ut genomföra direktiv 2006/123/EG och om nödvändigt överlämna dem till parlamentet.

| ff) | Regeringen ska för parlamentet lägga fram ändrade stadgar för yrkessammanslutningarna. |
| --- | --- |

ff)

Regeringen ska för parlamentet lägga fram ändrade stadgar för yrkessammanslutningarna.

| gg) | Portugal ska förbättra företagsklimatet genom att slutföra pågående reformer för att minska de administrativa bördorna, särskilt en fullt fungerande gemensam kontaktpunkt för att säkra överensstämmelse med tjänstedirektivet 2006/123/EG och Europaparlamentets och rådets direktivet 2005/36/EG (5) om erkännande av yrkeskvalifikationer samt ytterligare förenkla befintliga tillståndsförfaranden, regleringar och andra administrativa bördor på det ekonomiska området, vilka utgör betydande hinder för utvecklingen av den ekonomiska verksamheten. |
| --- | --- |

gg)

Portugal ska förbättra företagsklimatet genom att slutföra pågående reformer för att minska de administrativa bördorna, särskilt en fullt fungerande gemensam kontaktpunkt för att säkra överensstämmelse med tjänstedirektivet 2006/123/EG och Europaparlamentets och rådets direktivet 2005/36/EG (5) om erkännande av yrkeskvalifikationer samt ytterligare förenkla befintliga tillståndsförfaranden, regleringar och andra administrativa bördor på det ekonomiska området, vilka utgör betydande hinder för utvecklingen av den ekonomiska verksamheten.

| hh) | Efter antagandet av ändringarna av den nya hyreslagen för tätortsområden (lag nr 6/2006), och ett lagdekret som förenklar det administrativa förfarandet för fastighetsrenoveringar, ska Portugal göra en övergripande översyn av hur bostadsmarknaden fungerar. |
| --- | --- |

hh)

Efter antagandet av ändringarna av den nya hyreslagen för tätortsområden (lag nr 6/2006), och ett lagdekret som förenklar det administrativa förfarandet för fastighetsrenoveringar, ska Portugal göra en övergripande översyn av hur bostadsmarknaden fungerar.

| ii) | Regeringen ska godkänna motsvarande ändringar i stadgarna för de nationella tillsynsmyndigheterna och säkerställa att konkurrensmyndighetens finansieringsmodell fungerar väl. |
| --- | --- |

ii)

Regeringen ska godkänna motsvarande ändringar i stadgarna för de nationella tillsynsmyndigheterna och säkerställa att konkurrensmyndighetens finansieringsmodell fungerar väl.

| jj) | Portugal ska bedöma effekterna av ett frivilligt system för momsredovisning. |
| --- | --- |

jj)

Portugal ska bedöma effekterna av ett frivilligt system för momsredovisning.

| kk) | Portugal ska fortsätta att genomföra det övergripande programmet för att stävja överdrivna tillståndsförfaranden, regleringar och andra administrativa bördor i ekonomin. |
| --- | --- |

kk)

Portugal ska fortsätta att genomföra det övergripande programmet för att stävja överdrivna tillståndsförfaranden, regleringar och andra administrativa bördor i ekonomin.

9.   I syfte att återställa förtroendet inom finanssektorn ska Portugal sträva efter att upprätthålla lämpliga kapitalnivåer i sin banksektor och se till att lånen inom banksystemet minskar på ett ordnat sätt i enlighet med de tidsfrister som fastställs i samförståndsavtalet. I detta avseende ska Portugal genomföra den strategi för den portugisiska banksektorn som överenskommits med kommissionen, ECB och IMF så att den finansiella stabiliteten bibehålls. Portugal ska framför allt göra följande:

| a) | Se till att bankernas kapitalbuffertar är tillräckliga och följer de nya kapitalkravsregler som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (6). |
| --- | --- |

a)

Se till att bankernas kapitalbuffertar är tillräckliga och följer de nya kapitalkravsregler som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (6).

| b) | Råda bankerna att stärka sina säkerhetsbuffertar utifrån en hållbar grund. |
| --- | --- |

b)

Råda bankerna att stärka sina säkerhetsbuffertar utifrån en hållbar grund.

| c) | Stå fast vid sitt åtagande att vid behov ge ytterligare stöd till banksystemet och uppmuntra bankerna att söka privata lösningar under det att medel på strikta villkor kan fås från stödfaciliteten för bankers solvens i enlighet med unionens nyligen ändrade regler för statligt stöd i syfte att ytterligare stödja livskraftiga banker. |
| --- | --- |

c)

Stå fast vid sitt åtagande att vid behov ge ytterligare stöd till banksystemet och uppmuntra bankerna att söka privata lösningar under det att medel på strikta villkor kan fås från stödfaciliteten för bankers solvens i enlighet med unionens nyligen ändrade regler för statligt stöd i syfte att ytterligare stödja livskraftiga banker.

| d) | Säkerställa en balanserad och metodisk minskning av banksektorns utlåningsgrad, vilket är väsentligt för att permanent undanröja finansieringsobalanser och minska behovet av finansiering från eurosystemet på medellång sikt. Bankernas finansierings- och kapitalplaner ska ses över varje kvartal. |
| --- | --- |

d)

Säkerställa en balanserad och metodisk minskning av banksektorns utlåningsgrad, vilket är väsentligt för att permanent undanröja finansieringsobalanser och minska behovet av finansiering från eurosystemet på medellång sikt. Bankernas finansierings- och kapitalplaner ska ses över varje kvartal.

| e) | Fortsätta att stärka tillsynsorganisationen inom Banco de Portugal, optimera dess tillsynsprocesser samt utveckla och genomföra nya metoder och verktyg för tillsyn. Banco de Portugal kommer att se över standarderna för nödlidande lån i syfte att uppnå konvergens med kriterierna i den berörda tekniska tillsynsstandarden från Europeiska bankmyndigheten i enlighet med den tidsram som fastställts på unionsnivå. |
| --- | --- |

e)

Fortsätta att stärka tillsynsorganisationen inom Banco de Portugal, optimera dess tillsynsprocesser samt utveckla och genomföra nya metoder och verktyg för tillsyn. Banco de Portugal kommer att se över standarderna för nödlidande lån i syfte att uppnå konvergens med kriterierna i den berörda tekniska tillsynsstandarden från Europeiska bankmyndigheten i enlighet med den tidsram som fastställts på unionsnivå.

| f) | Fortsätta att kvartalsvis övervaka bankernas potentiella kapitalbehov med ett framåtblickande förhållningssätt under stressförhållanden, också genom att integrera den nya ramen för stresstester "uppifrån och ned" i kvalitetssäkringsprocessen, vilket möjliggör en översyn av de viktigaste drivkrafterna bakom resultaten. |
| --- | --- |

f)

Fortsätta att kvartalsvis övervaka bankernas potentiella kapitalbehov med ett framåtblickande förhållningssätt under stressförhållanden, också genom att integrera den nya ramen för stresstester "uppifrån och ned" i kvalitetssäkringsprocessen, vilket möjliggör en översyn av de viktigaste drivkrafterna bakom resultaten.

| g) | Fortsätta att noga övervaka genomförandet av de åtgärder som överenskommits i omstruktureringsplanerna för banker som fått statligt stöd. |
| --- | --- |

g)

Fortsätta att noga övervaka genomförandet av de åtgärder som överenskommits i omstruktureringsplanerna för banker som fått statligt stöd.

| h) | Säkerställa ett snabbt bortskaffande av dotterbolag och tillgångar i samtliga tre statligt ägda specialföretag, bland annat genom de två utvalda tjänsteleverantörerna. |
| --- | --- |

h)

Säkerställa ett snabbt bortskaffande av dotterbolag och tillgångar i samtliga tre statligt ägda specialföretag, bland annat genom de två utvalda tjänsteleverantörerna.

| i) | Analysera bankernas återhämtningsplaner och utfärda riktlinjer för systemet för återhämtningsplaner i enlighet med berörda tekniska tillsynsstandarder från Europeiska bankmyndigheten och relevant unionslagstiftning återhämtning och resolution av kreditinstitut, samt utarbeta resolutionsplaner på grundval av de rapporter som bankerna lämnar in. |
| --- | --- |

i)

Analysera bankernas återhämtningsplaner och utfärda riktlinjer för systemet för återhämtningsplaner i enlighet med berörda tekniska tillsynsstandarder från Europeiska bankmyndigheten och relevant unionslagstiftning återhämtning och resolution av kreditinstitut, samt utarbeta resolutionsplaner på grundval av de rapporter som bankerna lämnar in.

| j) | Utarbeta kvartalsrapporter om genomförandet av de nya omstruktureringsverktygen. Fortsätta att övervaka genomförandet av ramen för finansinstituts deltagande i förfaranden för utomrättslig skuldsanering för hushåll och förenkla tillämpningen av ramen för omstrukturering av företagens skulder. I samråd med Banco de Portugal utarbeta en strategisk plan för att åtgärda den höga skuldsättningsgraden inom företagssektorn och stödja omfördelningen av kapital mot produktiva sektorer i ekonomin, samt främja finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

j)

Utarbeta kvartalsrapporter om genomförandet av de nya omstruktureringsverktygen. Fortsätta att övervaka genomförandet av ramen för finansinstituts deltagande i förfaranden för utomrättslig skuldsanering för hushåll och förenkla tillämpningen av ramen för omstrukturering av företagens skulder. I samråd med Banco de Portugal utarbeta en strategisk plan för att åtgärda den höga skuldsättningsgraden inom företagssektorn och stödja omfördelningen av kapital mot produktiva sektorer i ekonomin, samt främja finansiell stabilitet.

| k) | Fortsätta övervakningen av företagens och hushållens höga skuldsättning genom kvartalsvisa rapporter samt av genomförandet av den nya skuldsaneringsramen för att maximera dess effektivitet. |
| --- | --- |

k)

Fortsätta övervakningen av företagens och hushållens höga skuldsättning genom kvartalsvisa rapporter samt av genomförandet av den nya skuldsaneringsramen för att maximera dess effektivitet.

| l) | På grundval av framlagda förslag uppmuntra en diversifiering av finansieringsalternativen för företagssektorn, utarbeta och genomföra lösningar som ger företagssektorn alternativ till finansiering via traditionella banklån genom en rad åtgärder som syftar till att förbättra företagens tillträde till kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

l)

På grundval av framlagda förslag uppmuntra en diversifiering av finansieringsalternativen för företagssektorn, utarbeta och genomföra lösningar som ger företagssektorn alternativ till finansiering via traditionella banklån genom en rad åtgärder som syftar till att förbättra företagens tillträde till kapitalmarknaderna.

| m) | Fortsätta att utvärdera effekten av förbättringarna av statligt garanterade kreditinstrument på realräntorna. Att vid behov vara redo att fullfölja policyalternativ för att säkerställa att lån som omfattas av statliga garantier prissätts på ett konkurrenskraftigt och transparent sätt som gynnar slutanvändarna. Regelbundet rapportera om läget. |
| --- | --- |

m)

Fortsätta att utvärdera effekten av förbättringarna av statligt garanterade kreditinstrument på realräntorna. Att vid behov vara redo att fullfölja policyalternativ för att säkerställa att lån som omfattas av statliga garantier prissätts på ett konkurrenskraftigt och transparent sätt som gynnar slutanvändarna. Regelbundet rapportera om läget.

| n) | Inrätta ett finansiellt utvecklingsinstitut för att rationalisera och centralisera förvaltningen av den återbetalningsbara delen av finansieringsinstrumenten inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna för programperioden 2014–2020. Det finansiella utvecklingsinstitutet får inte ta emot inlåning eller andra återbetalbara medel från allmänheten eller direkta lån eller investera i den offentliga skulden eller bevilja lån till regeringen. Det finansiella utvecklingsinstitutets utkast till affärsmodell och stadgar ska utformas för att undvika ytterligare belastning på eller risker i samband med de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

n)

Inrätta ett finansiellt utvecklingsinstitut för att rationalisera och centralisera förvaltningen av den återbetalningsbara delen av finansieringsinstrumenten inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna för programperioden 2014–2020. Det finansiella utvecklingsinstitutet får inte ta emot inlåning eller andra återbetalbara medel från allmänheten eller direkta lån eller investera i den offentliga skulden eller bevilja lån till regeringen. Det finansiella utvecklingsinstitutets utkast till affärsmodell och stadgar ska utformas för att undvika ytterligare belastning på eller risker i samband med de offentliga finanserna.

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22)."

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).”"

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 23 april 2014.

På rådets vägnar

D. KOURKOULAS

Ordförande

---

(1)  EUT L 118, 12.5.2010, s. 1.

1

(2)  Rådets genomförandebeslut 2011/344/EU av den 17 maj 2011 om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal (EUT L 159, 17.6.2011, s. 88).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/84 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/84

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 23 april 2014

om godkännande av Portugals uppdaterade makroekonomiska anpassningsprogram

(2014/235/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (1), särskilt artikel 7.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 472/2013 gäller medlemsstater som vid tidpunkten för dess ikraftträdande redan erhåller ekonomiskt stöd, inklusive från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) och/eller den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF). |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 472/2013 gäller medlemsstater som vid tidpunkten för dess ikraftträdande redan erhåller ekonomiskt stöd, inklusive från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) och/eller den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF).

| (2) | I förordning (EU) nr 472/2013 fastställs regler för godkännande av makroekonomiska anpassningsprogram för medlemsstater som mottar sådant ekonomiskt stöd, vilka måste tillämpas tillsammans med bestämmelserna i rådets förordning (EU) nr 407/2010 (2) när den berörda medlemsstaten tar emot stöd både genom den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen och från andra källor. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) nr 472/2013 fastställs regler för godkännande av makroekonomiska anpassningsprogram för medlemsstater som mottar sådant ekonomiskt stöd, vilka måste tillämpas tillsammans med bestämmelserna i rådets förordning (EU) nr 407/2010 (2) när den berörda medlemsstaten tar emot stöd både genom den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen och från andra källor.

| (3) | Portugal har beviljats ekonomiskt stöd både från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen genom rådets genomförandebeslut 2011/344/EU (3) och från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten. |
| --- | --- |

(3)

Portugal har beviljats ekonomiskt stöd både från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen genom rådets genomförandebeslut 2011/344/EU (3) och från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten.

| (4) | Av konsekvensskäl bör godkännandet av det uppdaterade makroekonomiska anpassningsprogrammet för Portugal enligt förordning (EU) nr 472/2013 ske genom hänvisning till de relevanta bestämmelserna i genomförandebeslut 2011/344/EU. |
| --- | --- |

(4)

Av konsekvensskäl bör godkännandet av det uppdaterade makroekonomiska anpassningsprogrammet för Portugal enligt förordning (EU) nr 472/2013 ske genom hänvisning till de relevanta bestämmelserna i genomförandebeslut 2011/344/EU.

| (5) | I enlighet med artikel 3.10 i genomförandebeslut 2011/344/EU har kommissionen tillsammans med Internationella valutafonden och i samarbete med Europeiska centralbanken genomfört den elfte utvärderingen av hur de portugisiska myndigheternas genomförande av de överenskomna åtgärderna i enlighet med det makroekonomiska anpassningsprogrammet fortskrider samt av dessa åtgärders ändamålsenlighet samt ekonomiska och sociala konsekvenser. Som en följd av den utvärderingen behöver vissa ändringar göras i det befintliga makroekonomiska anpassningsprogrammet. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 3.10 i genomförandebeslut 2011/344/EU har kommissionen tillsammans med Internationella valutafonden och i samarbete med Europeiska centralbanken genomfört den elfte utvärderingen av hur de portugisiska myndigheternas genomförande av de överenskomna åtgärderna i enlighet med det makroekonomiska anpassningsprogrammet fortskrider samt av dessa åtgärders ändamålsenlighet samt ekonomiska och sociala konsekvenser. Som en följd av den utvärderingen behöver vissa ändringar göras i det befintliga makroekonomiska anpassningsprogrammet.

| (6) | Dessa ändringar ingår i de tillämpliga bestämmelserna i genomförandebeslut 2011/344/EU, ändrat genom rådets genomförandebeslut 2014/234/EU (4), |
| --- | --- |

(6)

Dessa ändringar ingår i de tillämpliga bestämmelserna i genomförandebeslut 2011/344/EU, ändrat genom rådets genomförandebeslut 2014/234/EU (4),

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns de åtgärder som Portugal ska vidta som en del av sitt makroekonomiska anpassningsprogram och som fastställs i artikel 3.8 och 3.9 i genomförandebeslut 2011/344/EU.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 23 april 2014.

På rådets vägnar

D. KOURKOULAS

Ordförande

---

(1)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (EUT L 118, 12.5.2010, s. 1).

2

(3)  Rådets genomförandebeslut 2011/344/EU av den 17 maj 2011 om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal (EUT L 159, 17.6.2011, s. 88).

3

(4)  Rådets genomförandebeslut 2014/234/EU av den 23 april 2014 om ändring av genomförandebeslut 2011/344/EU om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal (se sidan 75 i detta nummer av EUT).

4

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/86 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/86

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 24 april 2014

om finansiellt stöd från unionen för övervakning och andra nödåtgärder som genomförs i Estland, Lettland, Litauen och Polen mot afrikansk svinpest

[delgivet med nr C(2014) 2551]

(Endast de estniska, lettiska, litauiska och polska texterna är giltiga)

(2014/236/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2009/470/EG av den 25 maj 2009 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2), särskilt artikel 84, och

av följande skäl:

| (1) | Afrikansk svinpest är en smittsam, vanligen livshotande virussjukdom hos tamsvin och viltlevande svin som orsakar allvarliga störningar i handeln inom unionen med och exporten till tredjeländer av levande svin och produkter framställda av svin. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinpest är en smittsam, vanligen livshotande virussjukdom hos tamsvin och viltlevande svin som orsakar allvarliga störningar i handeln inom unionen med och exporten till tredjeländer av levande svin och produkter framställda av svin.

| (2) | Efter bekräftelse av afrikansk svinpest i Georgien 2007 spred sig sjukdomen till Ryssland där flera utbrott av sjukdomen har rapporterats hos tamsvin och vildsvin i hela den europeiska delen av Ryssland. I juni 2013 rapporterade Vitryssland ett bekräftat utbrott av afrikansk svinpest i hobbybesättningar av svin i regionen Hrodna, cirka 40 kilometer från den litauiska gränsen och nära gränsen till Polen. |
| --- | --- |

(2)

Efter bekräftelse av afrikansk svinpest i Georgien 2007 spred sig sjukdomen till Ryssland där flera utbrott av sjukdomen har rapporterats hos tamsvin och vildsvin i hela den europeiska delen av Ryssland. I juni 2013 rapporterade Vitryssland ett bekräftat utbrott av afrikansk svinpest i hobbybesättningar av svin i regionen Hrodna, cirka 40 kilometer från den litauiska gränsen och nära gränsen till Polen.

| (3) | I kommissionens genomförandebeslut 2013/498/EU (3) fastställs ett finansiellt stöd från unionen för övervakning av och andra nödåtgärder mot afrikansk svinpest som 2013 genomfördes i Estland, Lettland, Litauen och Polen som är de medlemsstater som direkt hotas av introduktion av afrikansk svinpest. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens genomförandebeslut 2013/498/EU (3) fastställs ett finansiellt stöd från unionen för övervakning av och andra nödåtgärder mot afrikansk svinpest som 2013 genomfördes i Estland, Lettland, Litauen och Polen som är de medlemsstater som direkt hotas av introduktion av afrikansk svinpest.

| (4) | I januari 2014 rapporterades sjukdomen hos vildsvinspopulationen i Ukraina och den fortsätter att sprida sig i Ryssland och Vitryssland. I januari 2014 påvisades dessutom två fall av afrikansk svinpest hos vildsvinspopulationen i Litauen och några dagar senare rapporterades ytterligare två fall hos vildsvin i Polen. I båda medlemsstaterna påvisades sjukdomen vid gränsen till Vitryssland. Situationen rörande afrikansk svinpest i de länder som gränsar till Europeiska unionen utgör därför ett ständigt hot mot svinanläggningar inom unionen, eftersom viruset kan introduceras i medlemsstater som gränsar till smittade tredjeländer genom vildsvin som kommer till unionen från smittade områden, men också genom fordon som har använts för transport av levande djur eller genom otillåten införsel till unionen av produkter framställda av svin. |
| --- | --- |

(4)

I januari 2014 rapporterades sjukdomen hos vildsvinspopulationen i Ukraina och den fortsätter att sprida sig i Ryssland och Vitryssland. I januari 2014 påvisades dessutom två fall av afrikansk svinpest hos vildsvinspopulationen i Litauen och några dagar senare rapporterades ytterligare två fall hos vildsvin i Polen. I båda medlemsstaterna påvisades sjukdomen vid gränsen till Vitryssland. Situationen rörande afrikansk svinpest i de länder som gränsar till Europeiska unionen utgör därför ett ständigt hot mot svinanläggningar inom unionen, eftersom viruset kan introduceras i medlemsstater som gränsar till smittade tredjeländer genom vildsvin som kommer till unionen från smittade områden, men också genom fordon som har använts för transport av levande djur eller genom otillåten införsel till unionen av produkter framställda av svin.

| (5) | Risken för att afrikansk svinpest introduceras i unionen är högre för Estland, Lettland, Litauen och Polen på grund av sjukdomens förekomst och utveckling i de angränsande områdena i Ryssland, Ukraina och Vitryssland. Dessa medlemsstater har meddelat kommissionen och de andra medlemsstaterna om de åtgärder som de avser att vidta för att stärka skyddet av sina respektive territorier och av andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Risken för att afrikansk svinpest introduceras i unionen är högre för Estland, Lettland, Litauen och Polen på grund av sjukdomens förekomst och utveckling i de angränsande områdena i Ryssland, Ukraina och Vitryssland. Dessa medlemsstater har meddelat kommissionen och de andra medlemsstaterna om de åtgärder som de avser att vidta för att stärka skyddet av sina respektive territorier och av andra medlemsstater.

| (6) | Under 2013 genomförde Estland, Lettland, Litauen och Polen övervakning för tidigt påvisande av afrikansk svinpest hos både vildsvin och tamsvin. För att bättre kunna förebygga afrikansk svinpest måste viss övervakning genomföras i områden i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(6)

Under 2013 genomförde Estland, Lettland, Litauen och Polen övervakning för tidigt påvisande av afrikansk svinpest hos både vildsvin och tamsvin. För att bättre kunna förebygga afrikansk svinpest måste viss övervakning genomföras i områden i dessa medlemsstater.

| (7) | Rengöring och desinfektion av fordon som eventuellt varit i kontakt med afrikansk svinpest-virus är en av de främsta förebyggande åtgärderna mot att afrikansk svinpest introduceras i unionen. I kommissionens genomförandebeslut 2013/426/EU (4) fastställs därför vissa åtgärder för att förhindra att afrikansk svinpest introduceras i unionen från Ryssland och Vitryssland samt att fordon som har använts för transport av levande djur och som anländer till unionen från smittade områden ska rengöras och desinficeras ordentligt. |
| --- | --- |

(7)

Rengöring och desinfektion av fordon som eventuellt varit i kontakt med afrikansk svinpest-virus är en av de främsta förebyggande åtgärderna mot att afrikansk svinpest introduceras i unionen. I kommissionens genomförandebeslut 2013/426/EU (4) fastställs därför vissa åtgärder för att förhindra att afrikansk svinpest introduceras i unionen från Ryssland och Vitryssland samt att fordon som har använts för transport av levande djur och som anländer till unionen från smittade områden ska rengöras och desinficeras ordentligt.

| (8) | Trots bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 206/2009 (5) är risken inte försumbar att afrikansk svinpest introduceras i unionen genom sändningar för personligt bruk innehållande produkter framställda av svin som sänds med post eller medförs i resandes bagage, särskilt med resande som anländer från Ryssland, Ukraina och Vitryssland, vilket kräver ytterligare åtgärder och kontroller vid införselställena. |
| --- | --- |

(8)

Trots bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 206/2009 (5) är risken inte försumbar att afrikansk svinpest introduceras i unionen genom sändningar för personligt bruk innehållande produkter framställda av svin som sänds med post eller medförs i resandes bagage, särskilt med resande som anländer från Ryssland, Ukraina och Vitryssland, vilket kräver ytterligare åtgärder och kontroller vid införselställena.

| (9) | Vidare bör ett stort antal aktörer, t.ex. veterinärer, yrkesmässiga och icke-yrkesmässiga jordbrukare, lastbilschaufförer, tullombud, passagerare och allmänheten, informeras om risken att afrikansk svinpest introduceras och konsekvenserna av detta genom riktade kampanjer för ökad medvetenhet om sjukdomen och sjukdomsberedskap inom ramen för de beredskapsplaner som utarbetats i enlighet med rådets direktiv 2002/60/EG (6) för att garantera en snabb insats om afrikansk svinpest skulle introduceras. |
| --- | --- |

(9)

Vidare bör ett stort antal aktörer, t.ex. veterinärer, yrkesmässiga och icke-yrkesmässiga jordbrukare, lastbilschaufförer, tullombud, passagerare och allmänheten, informeras om risken att afrikansk svinpest introduceras och konsekvenserna av detta genom riktade kampanjer för ökad medvetenhet om sjukdomen och sjukdomsberedskap inom ramen för de beredskapsplaner som utarbetats i enlighet med rådets direktiv 2002/60/EG (6) för att garantera en snabb insats om afrikansk svinpest skulle introduceras.

| (10) | Under 2014 påvisades afrikansk svinpest hos vildsvin i Litauen och Polen, och de två medlemsstaterna är direkt hotade av förekomsten av afrikansk svinpest på andra sidan gränsen till Vitryssland. För att minimera risken för sjukdomsspridning på deras territorium avser Litauen och Polen att minska tätheten av mottagliga värdar i svinanläggningar med låg biosäkerhet i det smittade området genom att främja slakt av svin och förhindra återinsättning av svin i anläggningar under minst ett år. I december 2013 lämnade Estland, Lettland, Litauen och Polen in sina respektive planer och uppskattningar av kostnaderna för att genomföra nödåtgärder under 2014 i de områden där det anses att risken är hög för att afrikansk svinpest introduceras från Ryssland, Ukraina och Vitryssland. Kommissionen har granskat dessa planer med avseende på unionens finansiella stöd och konstaterat att de överensstämmer med direktiv 2002/60/EG. |
| --- | --- |

(10)

Under 2014 påvisades afrikansk svinpest hos vildsvin i Litauen och Polen, och de två medlemsstaterna är direkt hotade av förekomsten av afrikansk svinpest på andra sidan gränsen till Vitryssland. För att minimera risken för sjukdomsspridning på deras territorium avser Litauen och Polen att minska tätheten av mottagliga värdar i svinanläggningar med låg biosäkerhet i det smittade området genom att främja slakt av svin och förhindra återinsättning av svin i anläggningar under minst ett år. I december 2013 lämnade Estland, Lettland, Litauen och Polen in sina respektive planer och uppskattningar av kostnaderna för att genomföra nödåtgärder under 2014 i de områden där det anses att risken är hög för att afrikansk svinpest introduceras från Ryssland, Ukraina och Vitryssland. Kommissionen har granskat dessa planer med avseende på unionens finansiella stöd och konstaterat att de överensstämmer med direktiv 2002/60/EG.

| (11) | De åtgärder som Estland, Lettland, Litauen och Polen vidtar när det gäller sjukdomsövervakning, rengöring och desinfektion av fordon samt anordnande av informationskampanjer bör samfinansieras till 50 %. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som Estland, Lettland, Litauen och Polen vidtar när det gäller sjukdomsövervakning, rengöring och desinfektion av fordon samt anordnande av informationskampanjer bör samfinansieras till 50 %.

| (12) | De åtgärder som Litauen och Polen vidtar för att minska svintätheten i de smittade områdena vid gränsen till Vitryssland bör samfinansieras till 30 %. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som Litauen och Polen vidtar för att minska svintätheten i de smittade områdena vid gränsen till Vitryssland bör samfinansieras till 30 %.

| (13) | Eftersom de planerade åtgärder som Estland, Lettland, Litauen och Polen lämnat in vad gäller de nödåtgärder mot introduktion av afrikansk svinpest från Ryssland, Ukraina och Vitryssland som ska genomföras under 2014 är tillräckligt detaljerade i den mening som avses i artikel 94 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (7), utgör detta beslut ett finansieringsbeslut för de utgifter som anges i arbetsprogrammet för bidrag. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom de planerade åtgärder som Estland, Lettland, Litauen och Polen lämnat in vad gäller de nödåtgärder mot introduktion av afrikansk svinpest från Ryssland, Ukraina och Vitryssland som ska genomföras under 2014 är tillräckligt detaljerade i den mening som avses i artikel 94 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (7), utgör detta beslut ett finansieringsbeslut för de utgifter som anges i arbetsprogrammet för bidrag.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Inom ramen för de nödåtgärder som Estland, Lettland, Litauen och Polen vidtar under perioden 1 januari–31 december 2014 för skydd mot afrikansk svinpest ska dessa medlemsstater vara berättigade till ett särskilt stöd från unionen för utgifterna för genomförandet av de åtgärder som anges i punkterna 2 och 3.

2.   Det finansiella stödet från unionen ska uppgå till 50 % av kostnaderna för genomförandet av följande åtgärder:

| a) | Provtagning av tamsvin. |
| --- | --- |

a)

Provtagning av tamsvin.

| b) | Provtagning av vildsvin. |
| --- | --- |

b)

Provtagning av vildsvin.

| c) | Elisa-tester. |
| --- | --- |

c)

Elisa-tester.

| d) | PCR och sekvensering. |
| --- | --- |

d)

PCR och sekvensering.

| e) | Inköp av utrustning och desinfektionsmedel för rengöring och desinfektion. |
| --- | --- |

e)

Inköp av utrustning och desinfektionsmedel för rengöring och desinfektion.

| f) | Inköp av särskild utrustning för bortskaffande av djurkroppar. |
| --- | --- |

f)

Inköp av särskild utrustning för bortskaffande av djurkroppar.

| g) | Inköp av utrustning för utförande av virologiska laboratorietester. |
| --- | --- |

g)

Inköp av utrustning för utförande av virologiska laboratorietester.

| h) | Informationskampanjer. |
| --- | --- |

h)

Informationskampanjer.

3.   Det finansiella stödet från unionen ska uppgå till 30 % av Litauens och Polens kostnader för att kompensera svinägarna för förluster på grund av tidig slakt av svin i de smittade områdena.

Artikel 2

1.   De kostnader som ska ersättas till de medlemsstater som avses i artikel 1.1 för de åtgärder som avses i artikel 1.2 a, b, c och d får i genomsnitt inte överstiga följande maximibelopp:

| a) | 0,50 euro per provtaget tamsvin. |
| --- | --- |

a)

0,50 euro per provtaget tamsvin.

| b) | 5 euro per provtaget vildsvin. |
| --- | --- |

b)

5 euro per provtaget vildsvin.

| c) | 2 euro per Elisa-test. |
| --- | --- |

c)

2 euro per Elisa-test.

| d) | 10 euro per PCR och sekvensering. |
| --- | --- |

d)

10 euro per PCR och sekvensering.

2.   De kostnader som ska ersättas för de åtgärder som avses i artikel 1.2 e får i genomsnitt inte överstiga följande maximibelopp:

| a) | 6 000 euro för Estland. |
| --- | --- |

a)

6 000 euro för Estland.

| b) | 58 000 euro för Lettland. |
| --- | --- |

b)

58 000 euro för Lettland.

| c) | 950 000 euro för Litauen. |
| --- | --- |

c)

950 000 euro för Litauen.

| d) | 102 100 euro för Polen. |
| --- | --- |

d)

102 100 euro för Polen.

3.   De kostnader som ska ersättas för de åtgärder som avses i artikel 1.2 f får inte överstiga följande maximibelopp:

| a) | 100 000 euro för Litauen. |
| --- | --- |

a)

100 000 euro för Litauen.

| b) | 150 000 euro för Polen. |
| --- | --- |

b)

150 000 euro för Polen.

4.   De kostnader som ska ersättas för de åtgärder som avses i artikel 1.2 g får inte överstiga följande maximibelopp:

| | 75 000 euro för Litauen. |
| --- | --- |

75 000 euro för Litauen.

5.   De kostnader som ska ersättas för de åtgärder som avses i artikel 1.2 h får i genomsnitt inte överstiga följande maximibelopp:

| a) | 1 500 euro för Estland. |
| --- | --- |

a)

1 500 euro för Estland.

| b) | 15 000 euro för Lettland. |
| --- | --- |

b)

15 000 euro för Lettland.

| c) | 75 000 euro för Litauen. |
| --- | --- |

c)

75 000 euro för Litauen.

| d) | 11 250 euro för Polen. |
| --- | --- |

d)

11 250 euro för Polen.

6.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som avses i artikel 1.3 får inte överstiga följande belopp:

| a) | 225 000 euro för Litauen. |
| --- | --- |

a)

225 000 euro för Litauen.

| b) | 337 500 euro för Polen. |
| --- | --- |

b)

337 500 euro för Polen.

7.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som avses i artikel 1.1 får inte överstiga följande belopp:

| a) | 27 000 euro för Estland. |
| --- | --- |

a)

27 000 euro för Estland.

| b) | 190 000 euro för Lettland. |
| --- | --- |

b)

190 000 euro för Lettland.

| c) | 1 948 000 euro för Litauen. |
| --- | --- |

c)

1 948 000 euro för Litauen.

| d) | 1 341 000 euro för Polen. |
| --- | --- |

d)

1 341 000 euro för Polen.

8.   De utgifter som berättigar till finansiellt stöd från unionen för de åtgärder som avses i punkt 1 c och d ska begränsas till medlemsstaternas kostnader för följande:

| a) | Inköp av testutrustning, reagenser och alla identifierbara förbrukningsvaror som används speciellt för laboratorietesterna. |
| --- | --- |

a)

Inköp av testutrustning, reagenser och alla identifierbara förbrukningsvaror som används speciellt för laboratorietesterna.

| b) | Personal, oavsett kategori, som helt eller delvis avdelats specifikt för att utföra testerna vid laboratoriet; kostnaderna begränsas till faktiska löner samt sociala avgifter och andra lagstadgade kostnader som ingår i ersättningen. |
| --- | --- |

b)

Personal, oavsett kategori, som helt eller delvis avdelats specifikt för att utföra testerna vid laboratoriet; kostnaderna begränsas till faktiska löner samt sociala avgifter och andra lagstadgade kostnader som ingår i ersättningen.

| c) | Allmänna omkostnader motsvarande 7 % av summan av kostnaderna enligt leden a och b. |
| --- | --- |

c)

Allmänna omkostnader motsvarande 7 % av summan av kostnaderna enligt leden a och b.

Artikel 3

1.   Unionens finansiella stöd för de åtgärder som avses i artikel 1 ska beviljas under förutsättning att de berörda medlemsstaterna

| a) | genomför åtgärderna enligt sina planer, |
| --- | --- |

a)

genomför åtgärderna enligt sina planer,

| b) | genomför åtgärderna i enlighet med de relevanta bestämmelserna i unionslagstiftningen, inbegripet reglerna för konkurrens och offentlig upphandling, |
| --- | --- |

b)

genomför åtgärderna i enlighet med de relevanta bestämmelserna i unionslagstiftningen, inbegripet reglerna för konkurrens och offentlig upphandling,

| c) | Senast den 30 april 2015 lämnar in till kommissionen den senaste tekniska slutrapporten för åtgärderna i enlighet med bilaga I och en finansiell slutrapport i enlighet med bilaga II. |
| --- | --- |

c)

Senast den 30 april 2015 lämnar in till kommissionen den senaste tekniska slutrapporten för åtgärderna i enlighet med bilaga I och en finansiell slutrapport i enlighet med bilaga II.

2.   Om en medlemsstat inte uppfyller kraven i punkt 1 kan kommissionen minska unionens finansiella stöd beroende på vilken typ av överträdelse det rör sig om och hur allvarlig den är samt hur stor ekonomisk förlust unionen har lidit.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Estland, Republiken Lettland, Republiken Litauen och Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 24 april 2014.

På kommissionens vägnar

Tonio BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/498/EU av den 10 oktober 2013 om finansiellt stöd från unionen för övervakning och andra nödåtgärder som genomförs i Estland, Lettland, Litauen och Polen mot afrikansk svinpest i angränsande tredjeländer (EUT L 272, 12.10.2013, s. 47).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/426/EU av den 5 augusti 2013 om åtgärder för att förhindra spridning till unionen av afrikanskt svinpestvirus från vissa tredjeländer eller delar av territoriet i tredjeländer där förekomst av sjukdomen bekräftats och om upphävande av beslut 2011/78/EU (EUT L 211, 7.8.2013, s. 5).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 206/2009 av den 5 mars 2009 om införsel för personligt bruk till gemenskapen av produkter av animaliskt ursprung och om ändring av förordning (EG) nr 136/2004 (EUT L 77, 24.3.2009, s. 1).

5

(6)  Rådets direktiv 2002/60/EG av den 27 juni 2002 om särskilda bestämmelser för bekämpning av afrikansk svinpest och om ändring av direktiv 92/119/EEG beträffande Teschensjuka och afrikansk svinpest (EGT L 192, 20.7.2002, s. 27).

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

7

---

BILAGA I

Teknisk slutrapport om övervakningsåtgärder gällande afrikansk svinpest hos vildsvin och tamsvin

Medlemsstat:

Datum:

| 1. | Teknisk utvärdering av situationen






  1.1 | Epidemiologiska kartor |
| --- | --- | --- |

1.

Teknisk utvärdering av situationen

1.1

Epidemiologiska kartor

| 1.2 | Information om övervakningen |
| --- | --- |

1.2

Information om övervakningen

| Medlemsstat eller tredjeland | Antal provtagna tamsvin | Antal provtagna vildsvin | Typ av test (1) | Antal tester | Antal positiva tamsvin | Antal positiva vildsvin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| Totalt 2014 | | | | | | |

Medlemsstat eller tredjeland

Antal provtagna tamsvin

Antal provtagna vildsvin

Typ av test (1)

Antal tester

Antal positiva tamsvin

Antal positiva vildsvin

Totalt 2014

| 2. | Uppnådda mål och tekniska svårigheter |
| --- | --- |

2.

Uppnådda mål och tekniska svårigheter

| 3. | Ytterligare epidemiologiska uppgifter: epidemiologiska undersökningar, påträffade döda djur, åldersfördelning av positiva resultat, påträffade lesioner osv. |
| --- | --- |

3.

Ytterligare epidemiologiska uppgifter: epidemiologiska undersökningar, påträffade döda djur, åldersfördelning av positiva resultat, påträffade lesioner osv.

---

(1)  Ange: Elisa, PCR, ag-Elisa, virusisolering, annat (specificera).

---

BILAGA II

Finansiell slutrapport om nödåtgärder gällande afrikansk svinpest

Medlemsstat:

Datum:

| 1. | Övervakningsåtgärder gällande afrikansk svinpest hos vildsvin och tamsvin
















  Provtagning |
| --- | --- |
| Kategori | Kostnad för provtagning |
| Antal provtagna djur | Enhetskostnad per provtaget djur | Total kostnad |
| Tamsvin | | | |
| Vildsvin | | | |
| | | | |
| Laboratorietester |
| | Antal utförda tester | Kostnad för tester (1) |
| Laboratorietest
  (1) | Personal
  (2) | Allmänna omkostnader
  (3) = (1) + (2) × 0,07 | Total kostnad
  (4) = (1) + (2) + (3) |
| Serologiska tester (Elisa) | | | | | |
| PCR | | | | | |
| Sekvensering | | | | | |

1.

Övervakningsåtgärder gällande afrikansk svinpest hos vildsvin och tamsvin

Provtagning

Kategori

Kostnad för provtagning

Antal provtagna djur

Enhetskostnad per provtaget djur

Total kostnad

Tamsvin

Vildsvin

Laboratorietester

Antal utförda tester

Kostnad för tester (1)

Laboratorietest

(1)

Personal

(2)

Allmänna omkostnader

(3) = (1) + (2) × 0,07

Total kostnad

(4) = (1) + (2) + (3)

Serologiska tester (Elisa)

PCR

Sekvensering

| 2. | Rengöring och desinfektion






  2 a | UTRUSTNING







  Beskrivning | Kostnad/värde (exkl. moms) | Inköpsdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Totalt | | |

2.

Rengöring och desinfektion

2 a

UTRUSTNING

Beskrivning

Kostnad/värde (exkl. moms)

Inköpsdatum

Totalt

| 2 b | DESINFEKTIONSMEDEL







  Beskrivning | Kostnad/värde (exkl. moms) | Inköpsdatum |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Totalt | | |

2 b

DESINFEKTIONSMEDEL

Beskrivning

Kostnad/värde (exkl. moms)

Inköpsdatum

Totalt

| 3. | UTRUSTNING ENLIGT ARTIKEL 1.2 f OCH g







  Beskrivning | Kostnad/värde (exkl. moms) | Inköpsdatum |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Totalt | | |

3.

UTRUSTNING ENLIGT ARTIKEL 1.2 f OCH g

Beskrivning

Kostnad/värde (exkl. moms)

Inköpsdatum

Totalt

| 4. | KOMPENSATION FÖR SVIN
















  Vikt vid destruktion | Antal djur per kategori | Utbetalt belopp per kategori | Övriga kostnader som betalats direkt till uppfödaren
  (exkl. moms) | Total kompensation
  (exkl. moms) | Betalningsdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| suggor | galtar | smågrisar | svin | suggor | galtar | smågrisar | svin |
| | | | | | | | | | | | |

4.

KOMPENSATION FÖR SVIN

Vikt vid destruktion

Antal djur per kategori

Utbetalt belopp per kategori

Övriga kostnader som betalats direkt till uppfödaren

(exkl. moms)

Total kompensation

(exkl. moms)

Betalningsdatum

suggor

galtar

smågrisar

svin

suggor

galtar

smågrisar

svin

| 5. | INFORMATIONSKAMPANJER







  Beskrivning av åtgärder | Kostnad/värde (exkl. moms) | Leveransdatum |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Totalt | | |

5.

INFORMATIONSKAMPANJER

Beskrivning av åtgärder

Kostnad/värde (exkl. moms)

Leveransdatum

Totalt

| 6. | Jag intygar följande:






  — | Utgifterna är faktiska, korrekt redovisade och stödberättigande enligt bestämmelserna i detta beslut. |
| --- | --- | --- |

6.

Jag intygar följande:

—

Utgifterna är faktiska, korrekt redovisade och stödberättigande enligt bestämmelserna i detta beslut.

| — | Alla handlingar som styrker utgifterna finns tillgängliga för granskning. |
| --- | --- |

—

Alla handlingar som styrker utgifterna finns tillgängliga för granskning.

| — | Inget annat stöd från unionen har sökts för dessa åtgärder och samtliga intäkter som förvärvats i samband med åtgärderna redovisas till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Inget annat stöd från unionen har sökts för dessa åtgärder och samtliga intäkter som förvärvats i samband med åtgärderna redovisas till kommissionen.

| — | Åtgärderna har genomförts i överensstämmelse med relevant unionslagstiftning. |
| --- | --- |

—

Åtgärderna har genomförts i överensstämmelse med relevant unionslagstiftning.

| — | Kontrollförfaranden har inrättats, särskilt för att kontrollera att de angivna beloppen stämmer och för att förhindra, påvisa och rätta till oegentligheter. |
| --- | --- |

—

Kontrollförfaranden har inrättats, särskilt för att kontrollera att de angivna beloppen stämmer och för att förhindra, påvisa och rätta till oegentligheter.

Datum:

Driftledarens namn och underskrift:

---

(1)  Alla kostnader är exklusive moms.

---

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/93 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/93

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 24 april 2014

om åtgärder för att förhindra att skadegörare introduceras i och sprids inom unionen vad gäller vissa frukter och grönsaker med ursprung i Indien

[delgivet med nr C(2014) 2601]

(2014/237/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 16.3 tredje meningen, och

av följande skäl:

| (1) | Växtskyddskontroller som medlemsstaterna genomfört på sändningar av vissa växter och växtprodukter med ursprung i Indien visade att införsel vägrats många gånger på grund av förekomsten av skadegörare, främst Tephritidae (icke-europeisk), Thrips palmi Karny eller Bemisia tabaci Genn. Antalet sändningar från Indien som vägrats införsel till unionen på grund av skadegörare har visat en uppåtgående trend sedan 2010. De flesta sändningar som vägrats införsel gäller växter av Colocasia Schott, utom fröer och rötter, samt växter av Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. och Trichosanthes L., utom fröer (nedan kallade de angivna varorna). |
| --- | --- |

(1)

Växtskyddskontroller som medlemsstaterna genomfört på sändningar av vissa växter och växtprodukter med ursprung i Indien visade att införsel vägrats många gånger på grund av förekomsten av skadegörare, främst Tephritidae (icke-europeisk), Thrips palmi Karny eller Bemisia tabaci Genn. Antalet sändningar från Indien som vägrats införsel till unionen på grund av skadegörare har visat en uppåtgående trend sedan 2010. De flesta sändningar som vägrats införsel gäller växter av Colocasia Schott, utom fröer och rötter, samt växter av Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. och Trichosanthes L., utom fröer (nedan kallade de angivna varorna).

| (2) | De revisioner som kommissionen genomfört i Indien, särskilt under 2010 och 2013, visade på brister i systemet för sundhetscertifiering för export. Trots Indiens försäkringar och de åtgärder som de vidtagit har antalet sändningar som vägrats införsel ökat ytterligare under 2013. |
| --- | --- |

(2)

De revisioner som kommissionen genomfört i Indien, särskilt under 2010 och 2013, visade på brister i systemet för sundhetscertifiering för export. Trots Indiens försäkringar och de åtgärder som de vidtagit har antalet sändningar som vägrats införsel ökat ytterligare under 2013.

| (3) | Mot bakgrund av resultatet från dessa revisioner och antalet sändningar som vägrats införsel konstateras att Indiens nuvarande fytosanitära skyddsåtgärder är otillräckliga för att säkerställa att sändningar är fria från skadegörare eller för att hantera risken för att skadegörare introduceras i unionen genom import av de angivna varorna. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av resultatet från dessa revisioner och antalet sändningar som vägrats införsel konstateras att Indiens nuvarande fytosanitära skyddsåtgärder är otillräckliga för att säkerställa att sändningar är fria från skadegörare eller för att hantera risken för att skadegörare introduceras i unionen genom import av de angivna varorna.

| (4) | Åtgärder bör vidtas för att hantera den risk som import till unionen av de angivna varorna med ursprung i Indien utgör. Följaktligen bör införsel till unionen av de angivna varorna med ursprung i Indien förbjudas. |
| --- | --- |

(4)

Åtgärder bör vidtas för att hantera den risk som import till unionen av de angivna varorna med ursprung i Indien utgör. Följaktligen bör införsel till unionen av de angivna varorna med ursprung i Indien förbjudas.

| (5) | Åtgärderna bör gälla till och med den 31 december 2015 för att hantera den fortlöpande risken för introduktion och för att ge Indien möjlighet att uppgradera sitt certifieringssystem. |
| --- | --- |

(5)

Åtgärderna bör gälla till och med den 31 december 2015 för att hantera den fortlöpande risken för introduktion och för att ge Indien möjlighet att uppgradera sitt certifieringssystem.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det ska vara förbjudet att till unionen föra in växter, utom fröer och rötter, av Colocasia Schott samt växter, utom fröer, av Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. och Trichosanthes L. med ursprung i Indien.

Artikel 2

Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2015.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 24 april 2014.

På kommissionens vägnar

Tonio BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

---

Meddelande till läsarna

| 26.4.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/95

---

Meddelande till läsarna – L 117

---