# Euroopan unionin L 102/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 102 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta13. huhtikuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 102

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta13. huhtikuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/654, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä siltä osin kuin kyse on liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottorien päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevista teknisistä ja yleisistä vaatimuksista | 1 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/655, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien polttomoottoreiden kaasupäästöjen valvonnan osalta (
  1
  ) | 334 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/656, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevien hallinnollisten vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisesti (
  1
  ) | 364 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/654, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä siltä osin kuin kyse on liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottorien päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevista teknisistä ja yleisistä vaatimuksista

1

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/655, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien polttomoottoreiden kaasupäästöjen valvonnan osalta (
  1
  )

1

334

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/656, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevien hallinnollisten vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisesti (
  1
  )

1

364

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 13.4.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 102/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/654,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä siltä osin kuin kyse on liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottorien päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevista teknisistä ja yleisistä vaatimuksista

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen raja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista, asetusten (EU) N:o 1024/2012 ja (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja direktiivin 97/68/EY muuttamisesta ja kumoamisesta 14 päivänä syyskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 11 kohdan, 25 artiklan 4 kohdan a, b ja c alakohdan, 26 artiklan 6 kohdan, 34 artiklan 9 kohdan, 42 artiklan 4 kohdan, 43 artiklan 5 kohdan ja 48 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EU) 2016/1628 vahvistettujen puitteiden täydentämiseksi on tarpeen vahvistaa päästörajoihin liittyvät tekniset ja yleiset vaatimukset ja testausmenetelmät, liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottorien päästörajoihin sovellettavat EU-tyyppihyväksyntämenettelyt, tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät järjestelyt sekä näihin moottoreihin liittyvät tutkimuslaitoksia koskevat vaatimukset ja menettelyt. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EU) 2016/1628 vahvistettujen puitteiden täydentämiseksi on tarpeen vahvistaa päästörajoihin liittyvät tekniset ja yleiset vaatimukset ja testausmenetelmät, liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottorien päästörajoihin sovellettavat EU-tyyppihyväksyntämenettelyt, tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät järjestelyt sekä näihin moottoreihin liittyvät tutkimuslaitoksia koskevat vaatimukset ja menettelyt.

| (2) | Unioni on neuvoston päätöksellä 97/836/EY (2) liittynyt Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista. |
| --- | --- |

(2)

Unioni on neuvoston päätöksellä 97/836/EY (2) liittynyt Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista.

| (3) | Jotta voidaan varmistaa, että liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen moottorien rakennetta koskevat säännökset vastaavat tekniikan kehitystä, olisi tiettyjen vaatimusten osalta sovellettava CEN/Cenelec- tai ISO-standardien viimeisimpiä versioita, jotka ovat yleisön saatavilla. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan varmistaa, että liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen moottorien rakennetta koskevat säännökset vastaavat tekniikan kehitystä, olisi tiettyjen vaatimusten osalta sovellettava CEN/Cenelec- tai ISO-standardien viimeisimpiä versioita, jotka ovat yleisön saatavilla.

| (4) | EU-tyyppihyväksyntämenettelyn olennainen osa on, että koko tuotantoprosessin mitalta tarkastetaan, että moottorit täyttävät niihin sovellettavat tekniset vaatimukset. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyihin liittyviä tarkastuksia olisi sen vuoksi parannettava entisestään, ja ne olisi saatettava maantieajoneuvoihin sovellettavien tiukempien menettelyjen mukaisiksi, jotta voitaisiin tehostaa EU-tyyppihyväksyntämenettelyn yleistä toimivuutta. |
| --- | --- |

(4)

EU-tyyppihyväksyntämenettelyn olennainen osa on, että koko tuotantoprosessin mitalta tarkastetaan, että moottorit täyttävät niihin sovellettavat tekniset vaatimukset. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyihin liittyviä tarkastuksia olisi sen vuoksi parannettava entisestään, ja ne olisi saatettava maantieajoneuvoihin sovellettavien tiukempien menettelyjen mukaisiksi, jotta voitaisiin tehostaa EU-tyyppihyväksyntämenettelyn yleistä toimivuutta.

| (5) | Jotta voidaan varmistaa, että tutkimuslaitosten toiminta on yhtä korkeatasoista kaikissa jäsenvaltioissa, tässä asetuksessa olisi vahvistettava yhdenmukaistetut vaatimukset, joita tutkimuslaitosten on noudatettava, sekä menettely, jolla laitosten vaatimustenmukaisuus arvioidaan ja laitokset akkreditoidaan. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan varmistaa, että tutkimuslaitosten toiminta on yhtä korkeatasoista kaikissa jäsenvaltioissa, tässä asetuksessa olisi vahvistettava yhdenmukaistetut vaatimukset, joita tutkimuslaitosten on noudatettava, sekä menettely, jolla laitosten vaatimustenmukaisuus arvioidaan ja laitokset akkreditoidaan.

| (6) | Selkeyden vuoksi on aiheellista saattaa tässä asetuksessa käytetty testausmenettelyjen numerointi maailmanlaajuisen teknisen säännön nro 11 (3) ja E-säännön nro 96 (4) mukaiseksi, |
| --- | --- |

(6)

Selkeyden vuoksi on aiheellista saattaa tässä asetuksessa käytetty testausmenettelyjen numerointi maailmanlaajuisen teknisen säännön nro 11 (3) ja E-säännön nro 96 (4) mukaiseksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’Wobben indeksillä (W)’ kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun vastaavan lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhdetta samoissa vertailuolosuhteissa: |
| --- | --- |

1)

’Wobben indeksillä (W)’ kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun vastaavan lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhdetta samoissa vertailuolosuhteissa:

Formula

| 2) | ’λ-muutoskertoimella (Sλ)’ lauseketta, joka kuvaa moottorin hallintajärjestelmältä vaadittavaa ilman ylimäärän λ muutoksen mukautuvuutta, jos moottorin polttoaineena käytetään koostumukseltaan puhtaasta metaanista eroavaa kaasua; |
| --- | --- |

2)

’λ-muutoskertoimella (Sλ)’ lauseketta, joka kuvaa moottorin hallintajärjestelmältä vaadittavaa ilman ylimäärän λ muutoksen mukautuvuutta, jos moottorin polttoaineena käytetään koostumukseltaan puhtaasta metaanista eroavaa kaasua;

λ

| 3) | ’nestemäistä polttoainetta käyttävällä tilalla’ kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori ei käytä kaasumaista polttoainetta missään moottorin käyttöolosuhteissa; |
| --- | --- |

3)

’nestemäistä polttoainetta käyttävällä tilalla’ kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori ei käytä kaasumaista polttoainetta missään moottorin käyttöolosuhteissa;

| 4) | ’kaksipolttoainetilalla’ kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori käyttää samanaikaisesti nestemäistä polttoainetta ja kaasumaista polttoainetta joissakin moottorin käyttöolosuhteissa; |
| --- | --- |

4)

’kaksipolttoainetilalla’ kaksipolttoainemoottorin tavanomaista toimintatilaa, jonka aikana moottori käyttää samanaikaisesti nestemäistä polttoainetta ja kaasumaista polttoainetta joissakin moottorin käyttöolosuhteissa;

| 5) | ’hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmällä’ pakokaasujen jälkikäsittelylaitetta, joka on suunniteltu hiukkaspäästöjen vähentämiseen mekaanisen, aerodynaamisen tai diffuusioon tai inertiaan perustuvan erottelun avulla; |
| --- | --- |

5)

’hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmällä’ pakokaasujen jälkikäsittelylaitetta, joka on suunniteltu hiukkaspäästöjen vähentämiseen mekaanisen, aerodynaamisen tai diffuusioon tai inertiaan perustuvan erottelun avulla;

| 6) | ’nopeudensäätimellä’ laitetta tai ohjausstrategiaa, joka automaattisesti säätää moottorin pyörimisnopeutta tai kuormitusta ja joka ei ole luokan NRSh moottoriin asennettu nopeudenrajoitin, joka rajoittaa moottorin pyörimisnopeutta ja jonka ainoana tarkoituksena on estää moottorin toiminta turvallisen raja-arvon ylittävillä nopeuksilla; |
| --- | --- |

6)

’nopeudensäätimellä’ laitetta tai ohjausstrategiaa, joka automaattisesti säätää moottorin pyörimisnopeutta tai kuormitusta ja joka ei ole luokan NRSh moottoriin asennettu nopeudenrajoitin, joka rajoittaa moottorin pyörimisnopeutta ja jonka ainoana tarkoituksena on estää moottorin toiminta turvallisen raja-arvon ylittävillä nopeuksilla;

| 7) | ’ympäristön lämpötilalla’ laboratorioympäristössä (esimerkiksi suodattimien punnitushuoneessa tai -kammiossa) asianomaisessa laboratorioympäristössä vallitsevaa lämpötilaa; |
| --- | --- |

7)

’ympäristön lämpötilalla’ laboratorioympäristössä (esimerkiksi suodattimien punnitushuoneessa tai -kammiossa) asianomaisessa laboratorioympäristössä vallitsevaa lämpötilaa;

| 8) | ’päästöjenrajoituksen perusstrategialla (BECS)’ päästöjenrajoitusstrategiaa, joka on aktivoituneena moottorin koko pyörimisnopeus- ja vääntömomenttialueella, ellei päästöjenrajoituksen lisästrategia (AECS) ole aktiivisena; |
| --- | --- |

8)

’päästöjenrajoituksen perusstrategialla (BECS)’ päästöjenrajoitusstrategiaa, joka on aktivoituneena moottorin koko pyörimisnopeus- ja vääntömomenttialueella, ellei päästöjenrajoituksen lisästrategia (AECS) ole aktiivisena;

| 9) | ’reagenssilla’ kaikkia kuluvia aineita, joita tarvitaan ja käytetään jälkikäsittelyjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

9)

’reagenssilla’ kaikkia kuluvia aineita, joita tarvitaan ja käytetään jälkikäsittelyjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi;

| 10) | ’päästöjenrajoituksen lisästrategialla (AECS)’ päästöjenrajoitusstrategiaa, joka aktivoituu ja muuttaa päästöjenrajoituksen perusstrategiaa tiettyä tarkoitusta varten erityisten ympäristö- tai käyttöolosuhteiden vuoksi ja joka pysyy käytössä vain tällaisten olosuhteiden kestoajan; |
| --- | --- |

10)

’päästöjenrajoituksen lisästrategialla (AECS)’ päästöjenrajoitusstrategiaa, joka aktivoituu ja muuttaa päästöjenrajoituksen perusstrategiaa tiettyä tarkoitusta varten erityisten ympäristö- tai käyttöolosuhteiden vuoksi ja joka pysyy käytössä vain tällaisten olosuhteiden kestoajan;

| 11) | ’hyvällä teknisellä käytännöllä’ päätöksentekoa, joka perustuu yleisesti hyväksyttyihin tieteellisiin ja teknisiin periaatteisiin ja saatavilla olevaan, käsiteltävään asiaan liittyvään informaatioon; |
| --- | --- |

11)

’hyvällä teknisellä käytännöllä’ päätöksentekoa, joka perustuu yleisesti hyväksyttyihin tieteellisiin ja teknisiin periaatteisiin ja saatavilla olevaan, käsiteltävään asiaan liittyvään informaatioon;

| 12) | ’suurimmalla pyörimisnopeudella (nhi)’ suurinta moottorin pyörimisnopeutta, jolla moottori tuottaa 70 prosenttia suurimmasta tehosta; |
| --- | --- |

12)

’suurimmalla pyörimisnopeudella (nhi)’ suurinta moottorin pyörimisnopeutta, jolla moottori tuottaa 70 prosenttia suurimmasta tehosta;

hi

| 13) | ’pienimmällä pyörimisnopeudella (nlo)’ pienintä moottorin pyörimisnopeutta, jolla moottori tuottaa 50 prosenttia suurimmasta tehosta; |
| --- | --- |

13)

’pienimmällä pyörimisnopeudella (nlo)’ pienintä moottorin pyörimisnopeutta, jolla moottori tuottaa 50 prosenttia suurimmasta tehosta;

lo

| 14) | ’suurimmalla teholla (Pmax)’ valmistajan suunnittelemaa suurinta tehoa kilowatteina; |
| --- | --- |

14)

’suurimmalla teholla (Pmax)’ valmistajan suunnittelemaa suurinta tehoa kilowatteina;

max

| 15) | ’osavirtauslaimennusmenetelmällä’ pakokaasun analysointimenetelmää, jossa osa pakokaasun kokonaisvirtauksesta otetaan erilleen ja siihen sekoitetaan soveltuva määrä laimennusilmaa ennen sen johtamista hiukkasnäytesuodattimeen; |
| --- | --- |

15)

’osavirtauslaimennusmenetelmällä’ pakokaasun analysointimenetelmää, jossa osa pakokaasun kokonaisvirtauksesta otetaan erilleen ja siihen sekoitetaan soveltuva määrä laimennusilmaa ennen sen johtamista hiukkasnäytesuodattimeen;

| 16) | ’siirtymällä’ nolla- tai kalibrointisignaalin ja mittauslaitteen antaman vastaavan arvon välistä eroa välittömästi sen jälkeen, kun laitetta käytettiin päästötestissä; |
| --- | --- |

16)

’siirtymällä’ nolla- tai kalibrointisignaalin ja mittauslaitteen antaman vastaavan arvon välistä eroa välittömästi sen jälkeen, kun laitetta käytettiin päästötestissä;

| 17) | ’kohdistamisella’ mittauslaitteen säätämistä niin, että se antaa asianmukaisen vasteen kalibrointistandardiin, joka on 75–100 prosenttia laitteen mittausalueen tai odotetun käyttöalueen enimmäisarvosta; |
| --- | --- |

17)

’kohdistamisella’ mittauslaitteen säätämistä niin, että se antaa asianmukaisen vasteen kalibrointistandardiin, joka on 75–100 prosenttia laitteen mittausalueen tai odotetun käyttöalueen enimmäisarvosta;

| 18) | ’vertailukaasulla’ puhdistettua kaasuseosta, jota käytetään kaasuanalysaattorien kohdistuksessa; |
| --- | --- |

18)

’vertailukaasulla’ puhdistettua kaasuseosta, jota käytetään kaasuanalysaattorien kohdistuksessa;

| 19) | ’HEPA-suodattimella’ suuritehoista ilman hiukkassuodatinta, joka poistaa vähintään 99,97 prosenttia hiukkasista standardin ASTM F 1471–93 tai vastaavan standardin mukaisesti; |
| --- | --- |

19)

’HEPA-suodattimella’ suuritehoista ilman hiukkassuodatinta, joka poistaa vähintään 99,97 prosenttia hiukkasista standardin ASTM F 1471–93 tai vastaavan standardin mukaisesti;

| 20) | ’kalibroinnilla’ mittausjärjestelmän syöttösignaaliin antaman vasteen asettamista niin, että järjestelmän antama tulos on vertailusignaalien mukainen; |
| --- | --- |

20)

’kalibroinnilla’ mittausjärjestelmän syöttösignaaliin antaman vasteen asettamista niin, että järjestelmän antama tulos on vertailusignaalien mukainen;

| 21) | ’ominaispäästöllä’ massapäästöä, joka ilmaistaan yksiköllä g/kWh; |
| --- | --- |

21)

’ominaispäästöllä’ massapäästöä, joka ilmaistaan yksiköllä g/kWh;

| 22) | ’käyttäjän ohjaussyötteellä’ moottorin käyttäjän antamaa syötettä, jolla ohjataan moottorin tuotosta; |
| --- | --- |

22)

’käyttäjän ohjaussyötteellä’ moottorin käyttäjän antamaa syötettä, jolla ohjataan moottorin tuotosta;

| 23) | ’suurimman vääntömomentin pyörimisnopeudella’ valmistajan ilmoittamaa moottorin pyörimisnopeutta, jolla moottorista saadaan suurin vääntömomentti; |
| --- | --- |

23)

’suurimman vääntömomentin pyörimisnopeudella’ valmistajan ilmoittamaa moottorin pyörimisnopeutta, jolla moottorista saadaan suurin vääntömomentti;

| 24) | ’moottorin rajoitetulla nopeudella’ nopeudensäätimellä rajoitettua moottorin pyörimisnopeutta; |
| --- | --- |

24)

’moottorin rajoitetulla nopeudella’ nopeudensäätimellä rajoitettua moottorin pyörimisnopeutta;

| 25) | ’avoimilla kampikammiopäästöillä’ kaikkia moottorin kampikammiosta suoraan ympäristöön vapautuvia päästöjä; |
| --- | --- |

25)

’avoimilla kampikammiopäästöillä’ kaikkia moottorin kampikammiosta suoraan ympäristöön vapautuvia päästöjä;

| 26) | ’näytteenottimella’ ensimmäistä osaa siirtolinjassa, joka siirtää näytteen näytteenottojärjestelmän seuraavaan komponenttiin; |
| --- | --- |

26)

’näytteenottimella’ ensimmäistä osaa siirtolinjassa, joka siirtää näytteen näytteenottojärjestelmän seuraavaan komponenttiin;

| 27) | ’testiaikavälillä’ aikaväliä, jolta ominaispäästöt määritetään; |
| --- | --- |

27)

’testiaikavälillä’ aikaväliä, jolta ominaispäästöt määritetään;

| 28) | ’nollakaasulla’ kaasua, joka antaa analysaattorissa nollavasteen; |
| --- | --- |

28)

’nollakaasulla’ kaasua, joka antaa analysaattorissa nollavasteen;

| 29) | ’nollatulla’ sitä, että instrumentti on säädetty niin, että se antaa nollavasteen nollakalibrointistandardilla, kuten puhdistetulla typellä tai puhdistetulla ilmalla; |
| --- | --- |

29)

’nollatulla’ sitä, että instrumentti on säädetty niin, että se antaa nollavasteen nollakalibrointistandardilla, kuten puhdistetulla typellä tai puhdistetulla ilmalla;

| 30) | ’vaihtuvanopeuksisella liikkuvien työkoneiden vakiotilaisella testisyklillä’, jäljempänä ’vaihtuvanopeuksinen NRSC-testisykli’, työkoneiden vakiotilaista testisykliä, joka ei ole vakionopeuksinen NRSC-testisykli; |
| --- | --- |

30)

’vaihtuvanopeuksisella liikkuvien työkoneiden vakiotilaisella testisyklillä’, jäljempänä ’vaihtuvanopeuksinen NRSC-testisykli’, työkoneiden vakiotilaista testisykliä, joka ei ole vakionopeuksinen NRSC-testisykli;

| 31) | ’vakionopeuksisella liikkuvien työkoneiden vakiotilaisella testisyklillä’, jäljempänä ’vakionopeuksinen NRSC-testisykli’ yhtä seuraavista asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä IV määritellyistä liikkuvien työkoneiden vakiotilaisista testisykleistä: D2, E2, G1, G2 tai G3; |
| --- | --- |

31)

’vakionopeuksisella liikkuvien työkoneiden vakiotilaisella testisyklillä’, jäljempänä ’vakionopeuksinen NRSC-testisykli’ yhtä seuraavista asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä IV määritellyistä liikkuvien työkoneiden vakiotilaisista testisykleistä: D2, E2, G1, G2 tai G3;

| 32) | ’päivityskirjauksella’ taajuutta, jolla analysaattori antaa uusia ajantasaisia arvoja; |
| --- | --- |

32)

’päivityskirjauksella’ taajuutta, jolla analysaattori antaa uusia ajantasaisia arvoja;

| 33) | ’kalibrointikaasulla’ puhdistettua kaasuseosta, jota käytetään kaasuanalysaattorien kalibroinnissa; |
| --- | --- |

33)

’kalibrointikaasulla’ puhdistettua kaasuseosta, jota käytetään kaasuanalysaattorien kalibroinnissa;

| 34) | ’stoikiometrisellä’ viittausta sellaiseen ilman ja polttoaineen suhteeseen, että kun polttoaine on täysin hapettunut, jäljelle ei jää yhtään polttoainetta eikä happea; |
| --- | --- |

34)

’stoikiometrisellä’ viittausta sellaiseen ilman ja polttoaineen suhteeseen, että kun polttoaine on täysin hapettunut, jäljelle ei jää yhtään polttoainetta eikä happea;

| 35) | ’säilytysvälineellä’ hiukkassuodatinta, näytepussia tai muuta erissä tapahtuvassa näytteenotossa käytettävää säilytystarviketta; |
| --- | --- |

35)

’säilytysvälineellä’ hiukkassuodatinta, näytepussia tai muuta erissä tapahtuvassa näytteenotossa käytettävää säilytystarviketta;

| 36) | ’täysvirtauslaimennusmenetelmällä’ menetelmää, jossa pakokaasuvirtaan sekoitetaan laimennusilmaa ennen kuin laimennetusta pakokaasuvirrasta erotetaan osa analysoitavaksi; |
| --- | --- |

36)

’täysvirtauslaimennusmenetelmällä’ menetelmää, jossa pakokaasuvirtaan sekoitetaan laimennusilmaa ennen kuin laimennetusta pakokaasuvirrasta erotetaan osa analysoitavaksi;

| 37) | ’toleranssilla’ aluetta, jolle 95 prosenttia tietyn suureen kirjatuista arvoista sijoittuu; loput 5 prosenttia kirjatuista arvoista sijoittuvat toleranssialueen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

37)

’toleranssilla’ aluetta, jolle 95 prosenttia tietyn suureen kirjatuista arvoista sijoittuu; loput 5 prosenttia kirjatuista arvoista sijoittuvat toleranssialueen ulkopuolelle;

| 38) | ’huoltotilalla’ kaksipolttoainemoottorin (dual-fuel) erityistä tilaa, joka aktivoituu korjausta varten tai sitä varten, että liikkuva työkone voidaan siirtää liikenteestä, kun toiminta kaksipolttoainetilassa ei ole mahdollista. |
| --- | --- |

38)

’huoltotilalla’ kaksipolttoainemoottorin (dual-fuel) erityistä tilaa, joka aktivoituu korjausta varten tai sitä varten, että liikkuva työkone voidaan siirtää liikenteestä, kun toiminta kaksipolttoainetilassa ei ole mahdollista.

2 artikla

Muita määriteltyjä polttoaineita, polttoaineseoksia tai polttoaine-emulsioita koskevat vaatimukset

Asetuksen (EU) N:o 2016/1628 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen vertailupolttoaineiden sekä muiden määriteltyjen polttoaineiden, polttoaineseosten tai polttoaine-emulsioiden, jotka valmistaja on sisällyttänyt EU-tyyppihyväksyntähakemukseen, on oltava tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen teknisten ominaisuuksien mukainen, ja ne on kuvailtava valmistusasiakirjoissa.

3 artikla

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat järjestelyt

Sen varmistamiseksi, että tuotannossa olevat moottorit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia asetuksen (EU) 2016/1628 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti, hyväksyntäviranomaisen on toteutettava tämän asetuksen liitteessä II vahvistetut toimenpiteet ja noudatettava mainitussa liitteessä vahvistettuja menettelyjä.

4 artikla

Menettelyt päästöjä koskevien laboratoriotestitulosten tarkistamiseksi siten, että niihin sisällytetään huononemiskertoimet

Päästöjä koskevat laboratoriotestituloksia on tarkistettava tämän asetuksen liitteessä III vahvistettujen menettelyjen mukaisesti niin, että niihin sisällytetään asetuksen (EU) 2016/1628 25 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetut huononemiskertoimet, mukaan luettuina ne, jotka liittyvät mainitun asetuksen 25 artiklan 4 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun hiukkasmäärän (PN) mittaamiseen ja 25 artiklan 4 kohdan e alakohdassa tarkoitettuihin kaasumaista polttoainetta käyttäviin moottoreihin.

5 artikla

Päästöjenrajoitusstrategioihin, typen oksidien rajoittamistoimenpiteisiin ja hiukkaspäästöjen rajoittamistoimenpiteisiin liittyvät vaatimukset

Asetuksen (EU) 2016/1628 25 artiklan 3 kohdan f alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin päästöjenrajoitusstrategioihin ja mainitun asetuksen 25 artiklan 3 kohdan f alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin typen oksidien rajoittamistoimenpiteisiin sekä hiukkaspäästöjen rajoittamistoimenpiteisiin liittyvien mittausten ja testien sekä niiden osoittamiseksi edellytettyjen asiakirjojen on oltava tämän asetuksen liitteessä IV vahvistettujen vaatimusten mukaisia.

6 artikla

Liikkuvien työkoneiden vakiotilaiseen testisykliin liittyvää aluetta koskevat mittaukset ja testit

Asetuksen (EU) 2016/1628 25 artiklan 3 kohdan f alakohdan iii alakohdassa tarkoitettuun alueeseen liittyvät mittaukset ja testit on tehtävä tämän asetuksen liitteessä V vahvistettujen yksityiskohtaisten teknisten vaatimusten mukaisesti.

7 artikla

Testien suorittamisessa käytettävät menettelyt

Asetuksen (EU) 2016/1628 25 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen testausmenettelyjen sekä kyseisen asetuksen 24 artiklassa tarkoitettujen moottorin kuormitus- ja nopeusasetusten määrittämismenettelyjen, 25 artiklan 3 kohdan e alakohdan i alakohdassa tarkoitettujen kampikammiokaasujen päästöjen määrittämis- ja huomioimismenettelyjen ja 25 artiklan 3 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmien jatkuvan tai ajoittaisen regeneraation määrittämis- ja huomioimismenettelyjen on täytettävä tämän asetuksen liitteessä VI olevassa 5 ja 6 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

8 artikla

Testausmenettelyt

Asetuksen (EU) 2016/1628 25 artiklan 3 kohdan a alakohdassa ja f alakohdan iv alakohdassa tarkoitetut testit on tehtävä tämän asetuksen liitteessä VI olevassa 7 kohdassa ja liitteessä VIII vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

9 artikla

Päästömittauksissa ja päästönäytteiden otannassa käytettävät menettelyt

Asetuksen (EU) 2016/1628 25 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetut päästömittaukset ja päästönäytteiden otanta on tehtävä tämän asetuksen liitteessä VI olevassa 8 kohdassa ja kyseisen liitteen lisäyksessä 1 vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

10 artikla

Testeissä, päästömittauksissa ja päästönäytteiden otannassa käytettävät laitteet

Asetuksen (EU) 2016/1628 25 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen testauslaitteiden ja mainitun asetuksen 25 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen päästömittauksissa ja päästönäytteiden otannassa käytettävien laitteiden on oltava tämän asetuksen liitteessä VI olevassa 9 kohdassa vahvistettujen teknisten vaatimusten ja ominaisuuksien mukaisia.

11 artikla

Tietojen arviointi- ja laskentamenetelmät

Asetuksen (EU) 2016/1628 25 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tiedot on arvioitava ja laskettava tämän asetuksen liitteessä VII vahvistetun menettelyn mukaisesti.

12 artikla

Vertailupolttoaineiden tekniset ominaisuudet

Asetuksen (EU) 2016/1628 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen vertailupolttoaineiden on oltava tämän asetuksen liitteessä IX vahvistettujen teknisten ominaisuuksien mukaisia.

13 artikla

Yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot, jotka koskevat moottorin toimittamista erillisenä ilman siihen kuuluvaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää

Kun valmistaja toimittaa unionissa moottorin erillisenä ilman siihen kuuluvaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää alkuperäiselle laitevalmistajalle asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti, toimituksessa on noudatettava tämän asetuksen liitteessä X vahvistettuja yksityiskohtaisia teknisiä eritelmiä ja ehtoja.

14 artikla

Yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot, jotka koskevat moottorien saattamista tilapäisesti markkinoille kenttätestausta varten

Sellaisten moottorien tilapäiseen markkinoille saattamiseen, joita ei ole EU-tyyppihyväksytty asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisesti, voidaan myöntää mainitun asetuksen 34 artiklan 4 kohdan mukaisesti lupa kenttätestaustarkoituksia varten, jos ne ovat tämän asetuksen liitteessä XI vahvistettujen yksityiskohtaisten teknisten eritelmien ja ehtojen mukaisia.

15 artikla

Erityiskäyttöön tarkoitettuja moottoreita koskevat yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot

Erityiskäyttöön tarkoitetuille moottoreille on myönnettävä asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti EU-tyyppihyväksyntä ja markkinoille saattamista koskeva lupa, jos tämän asetuksen liitteessä XII vahvistetut yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot täyttyvät.

16 artikla

Vastaavien moottorien tyyppihyväksyntien hyväksyminen

Asetuksen (EU) 2016/1628 42 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut E-säännöt ja niihin tehdyt muutokset sekä mainitun asetuksen 42 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetut unionin säädökset luetellaan tämän asetuksen liitteessä XIII.

17 artikla

Alkuperäisille laitevalmistajille tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden yksityiskohdat

Asetuksen (EU) 2016/1628 43 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen alkuperäisille laitevalmistajille tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden yksityiskohdat esitetään tämän asetuksen liitteessä XIV.

18 artikla

Loppukäyttäjille tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden yksityiskohdat

Asetuksen (EU) 2016/1628 43 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen loppukäyttäjille tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden yksityiskohdat esitetään tämän asetuksen liitteessä XV.

19 artikla

Tutkimuslaitosten toimintavaatimukset ja arviointi

1.   Tutkimuslaitosten on täytettävä liitteessä XVI vahvistetut toimintavaatimukset.

2.   Hyväksyntäviranomaisten on arvioitava tutkimuslaitokset tämän asetuksen liitteessä XVI vahvistetun menettelyn mukaisesti.

20 artikla

Vakio- ja muuttuvatilaisten testisyklien ominaisuudet

Asetuksen (EU) 2016/1628 24 artiklassa tarkoitettujen vakio- ja muuttuvatilaisten testisyklien on oltava tämän asetuksen liitteessä XVII vahvistettujen teknisten ominaisuuksien mukaisia.

21 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 252, 16.9.2016, s. 53.

1

(2)  Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä marraskuuta 1997, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78).

2

(3)  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29glob_registry.html

3

(4)  
  EUVL L 88, 22.3.2014, s. 1.

4

---

LIITTEET

| Liitteen numero | Liitteen otsikko | Sivu |
| --- | --- | --- |
| I | Muita määriteltyjä polttoaineita, polttoaineseoksia tai polttoaine-emulsioita koskevat vaatimukset | |
| II | Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat järjestelyt | |
| III | Menettelyt päästöjä koskevien laboratoriotestitulosten tarkistamiseksi siten, että niihin sisällytetään huononemiskertoimet | |
| IV | Päästöjenrajoitusstrategioihin, typen oksidien rajoittamistoimenpiteisiin ja hiukkaspäästöjen rajoittamistoimenpiteisiin liittyvät vaatimukset | |
| V | Liikkuvien työkoneiden vakiotilaiseen testisykliin liittyvää aluetta koskevat mittaukset ja testit | |
| VI | Testeissä, päästömittauksissa ja päästönäytteiden otannassa käytettävät ehdot, menetelmät, menettelyt ja laitteet | |
| VII | Tietojen arviointi- ja laskentamenetelmät | |
| VIII | Kaksipolttoainemoottoreihin sovellettavat suorituskykyvaatimukset ja testausmenettelyt | |
| IX | Vertailupolttoaineiden tekniset ominaisuudet | |
| X | Yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot, jotka koskevat moottorin toimittamista erillisenä ilman siihen kuuluvaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää | |
| XI | Yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot, jotka koskevat moottorien saattamista tilapäisesti markkinoille kenttätestausta varten | |
| XII | Erityiskäyttöön tarkoitettuja moottoreita koskevat yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot | |
| XIII | Vastaavien moottoreiden tyyppihyväksyntien hyväksyminen | |
| XIV | Alkuperäisille laitevalmistajille tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden yksityiskohdat | |
| XV | Loppukäyttäjille tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden yksityiskohdat | |
| XVI | Tutkimuslaitosten toimintavaatimukset ja arviointi | |
| XVII | Vakio- ja muuttuvatilaisten testisyklien ominaisuudet | |

Liitteen numero

Liitteen otsikko

Sivu

I

Muita määriteltyjä polttoaineita, polttoaineseoksia tai polttoaine-emulsioita koskevat vaatimukset

II

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat järjestelyt

III

Menettelyt päästöjä koskevien laboratoriotestitulosten tarkistamiseksi siten, että niihin sisällytetään huononemiskertoimet

IV

Päästöjenrajoitusstrategioihin, typen oksidien rajoittamistoimenpiteisiin ja hiukkaspäästöjen rajoittamistoimenpiteisiin liittyvät vaatimukset

V

Liikkuvien työkoneiden vakiotilaiseen testisykliin liittyvää aluetta koskevat mittaukset ja testit

VI

Testeissä, päästömittauksissa ja päästönäytteiden otannassa käytettävät ehdot, menetelmät, menettelyt ja laitteet

VII

Tietojen arviointi- ja laskentamenetelmät

VIII

Kaksipolttoainemoottoreihin sovellettavat suorituskykyvaatimukset ja testausmenettelyt

IX

Vertailupolttoaineiden tekniset ominaisuudet

X

Yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot, jotka koskevat moottorin toimittamista erillisenä ilman siihen kuuluvaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää

XI

Yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot, jotka koskevat moottorien saattamista tilapäisesti markkinoille kenttätestausta varten

XII

Erityiskäyttöön tarkoitettuja moottoreita koskevat yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot

XIII

Vastaavien moottoreiden tyyppihyväksyntien hyväksyminen

XIV

Alkuperäisille laitevalmistajille tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden yksityiskohdat

XV

Loppukäyttäjille tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden yksityiskohdat

XVI

Tutkimuslaitosten toimintavaatimukset ja arviointi

XVII

Vakio- ja muuttuvatilaisten testisyklien ominaisuudet

---

LIITE I

Muita määriteltyjä polttoaineita, polttoaineseoksia tai polttoaine-emulsioita koskevat vaatimukset

1.   Nestemäisillä polttoaineilla käyviä moottoreita koskevat vaatimukset

1.1   Hakiessaan EU-tyyppihyväksyntää valmistajat voivat valita yhden seuraavista moottorin polttoainetyyppiin liittyvistä vaihtoehdoista:

| a) | vakiopolttoainevalikoimaa käyttävä moottori 1.2 kohdan vaatimusten mukaisesti tai |
| --- | --- |

a)

vakiopolttoainevalikoimaa käyttävä moottori 1.2 kohdan vaatimusten mukaisesti tai

| b) | vain tiettyä polttoainetta käyttävä moottori 1.3 kohdan vaatimusten mukaisesti |
| --- | --- |

b)

vain tiettyä polttoainetta käyttävä moottori 1.3 kohdan vaatimusten mukaisesti

1.2   Vakiopolttoainevalikoimaa (diesel, bensiini) käyttävää moottoria koskevat vaatimukset

Vakiopolttoainevalikoimaa käyttävän moottorin on täytettävä 1.2.1–1.2.4 kohdan vaatimukset.

1.2.1   Kantamoottorin on täytettävä asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II vahvistetut sovellettavat raja-arvot ja tässä asetuksessa vahvistetut vaatimukset, kun moottoria käytetään liitteessä IX olevassa 1.1 tai 2.1 kohdassa määritellyillä vertailupolttoaineilla.

1.2.2   Jollei käytettävissä ole liikkuvien työkoneiden kaasuöljyä koskevaa Euroopan standardointikomitean CEN:n standardia tai jollei Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/70/EY (1) ole vahvistettu liikkuvien työkoneiden kaasuöljyn ominaisuuksia koskevaa taulukkoa, liitteessä IX tarkoitetun dieselpolttoaineen (liikkuvien työkoneiden kaasuöljyn) on edustettava kaupallisia liikkuvien työkoneiden kaasuöljyjä, joiden rikkipitoisuus on enintään 10 mg/kg, setaaniluku vähintään 45 ja rasvahappojen metyyliesterien (FAME) pitoisuus enintään 7,0 tilavuusprosenttia. Ellei 1.2.2.1, 1.2.3 ja 1.2.4 kohdan mukaisesti muuta sallita, valmistajan on annettava loppukäyttäjille liitteen XV vaatimusten mukainen vakuutus siitä, että moottorissa saa käyttää vain sellaista liikkuvien työkoneiden kaasuöljyä, jonka rikkipitoisuus on enintään 10 mg/kg (20 mg/kg loppujakelupisteessä), setaaniluku vähintään 45 ja FAME-pitoisuus enintään 7,0 tilavuusprosenttia. Valmistaja voi halutessaan täsmentää muitakin parametreja (esimerkiksi voitelevuus).

1.2.2.1   Moottorin valmistaja ei saa EU-tyyppihyväksynnän yhteydessä ilmoittaa, että moottorityypissä tai moottoriperheessä saa unionissa käyttää muita kaupallisia polttoaineita kuin sellaisia, jotka täyttävät tämän kohdan vaatimukset, ellei valmistaja täytä lisäksi 1.2.3 kohdan vaatimusta.

| a) | Bensiinin tapauksessa sovelletaan direktiiviä 98/70/EY tai CEN-standardia EN 228:2012. Polttoaineeseen voidaan lisätä voiteluöljyä valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Bensiinin tapauksessa sovelletaan direktiiviä 98/70/EY tai CEN-standardia EN 228:2012. Polttoaineeseen voidaan lisätä voiteluöljyä valmistajan ohjeiden mukaisesti.

| b) | Dieselöljyn (muun kuin liikkuvien työkoneiden kaasuöljyn) tapauksessa sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 98/70/EY tai CEN-standardia EN 590:2013. |
| --- | --- |

b)

Dieselöljyn (muun kuin liikkuvien työkoneiden kaasuöljyn) tapauksessa sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 98/70/EY tai CEN-standardia EN 590:2013.

| c) | Dieselöljyn (liikkuvien työkoneiden kaasuöljyn) tapauksessa sovelletaan direktiiviä 98/70/EY, ja lisäksi setaaniluvun on oltava vähintään 45 ja FAME-pitoisuuden enintään 7,0 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

c)

Dieselöljyn (liikkuvien työkoneiden kaasuöljyn) tapauksessa sovelletaan direktiiviä 98/70/EY, ja lisäksi setaaniluvun on oltava vähintään 45 ja FAME-pitoisuuden enintään 7,0 tilavuusprosenttia.

1.2.3   Jos valmistaja sallii, että moottorin polttoaineena saa käyttää muita kaupallisia polttoaineita kuin 1.2.2 kohdassa tarkoitettuja, kuten B100 (EN 14214:2012+A1:2014), B20 tai B30 (EN 16709:2015), tai tiettyjä polttoaineita, polttoaineseoksia tai polttoaine-emulsioita, valmistajan on 1.2.2.1 kohdan vaatimusten täyttämisen lisäksi toteutettava kaikki seuraavat toimenpiteet:

| a) | Valmistajan on esitettävä hallinnollisista vaatimuksista annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/656 (2) vahvistetussa ilmoituslomakkeessa niiden markkinoilla saatavissa olevien polttoaineiden, polttoaineseosten tai polttoaine-emulsioiden eritelmät, joita moottoriperheessä voidaan käyttää. |
| --- | --- |

a)

Valmistajan on esitettävä hallinnollisista vaatimuksista annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/656 (2) vahvistetussa ilmoituslomakkeessa niiden markkinoilla saatavissa olevien polttoaineiden, polttoaineseosten tai polttoaine-emulsioiden eritelmät, joita moottoriperheessä voidaan käyttää.

| b) | Valmistajan on osoitettava, että kantamoottori pystyy täyttämään tämän asetuksen vaatimukset ilmoitettuja polttoaineita, polttoaineseoksia tai polttoaine-emulsioita käytettäessä. |
| --- | --- |

b)

Valmistajan on osoitettava, että kantamoottori pystyy täyttämään tämän asetuksen vaatimukset ilmoitettuja polttoaineita, polttoaineseoksia tai polttoaine-emulsioita käytettäessä.

| c) | Valmistajan on vastattava siitä, että käytössä olevien moottorien valvonnasta annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/655 (3) vahvistetut käytönaikaista valvontaa koskevat vaatimukset täyttyvät käytettäessä ilmoitettuja polttoaineita, polttoaineseoksia tai polttoaine-emulsioita, mukaan luettuna ilmoitettujen polttoaineiden, polttoaineseosten tai polttoaine-emulsioiden sekoitukset, sekä 1.2.2.1 kohdassa tarkoitettua soveltuvaa kaupallista polttoainetta. |
| --- | --- |

c)

Valmistajan on vastattava siitä, että käytössä olevien moottorien valvonnasta annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/655 (3) vahvistetut käytönaikaista valvontaa koskevat vaatimukset täyttyvät käytettäessä ilmoitettuja polttoaineita, polttoaineseoksia tai polttoaine-emulsioita, mukaan luettuna ilmoitettujen polttoaineiden, polttoaineseosten tai polttoaine-emulsioiden sekoitukset, sekä 1.2.2.1 kohdassa tarkoitettua soveltuvaa kaupallista polttoainetta.

1.2.4   Kipinäsytytysmoottorien tapauksessa on käytettävä valmistajan suosittelemaa polttoaineen ja öljyn sekoitussuhdetta. Öljyn prosenttiosuus polttoaineen ja voiteluaineen seoksessa on kirjattava hallinnollisista vaatimuksista annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/656 vahvistettuun ilmoituslomakkeeseen.

1.3   Vain tiettyä polttoainetta (ED 95 tai E 85) käyttävää moottoria koskevat vaatimukset

Vain tiettyä polttoainetta (ED 95 tai E 85) käyttävän moottorin on täytettävä 1.3.1–1.3.2 kohdan vaatimukset.

1.3.1   ED 95:n tapauksessa kantamoottorin on täytettävä asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II vahvistetut sovellettavat raja-arvot ja tässä asetuksessa vahvistetut vaatimukset, kun moottoria käytetään liitteessä IX olevassa 1.2 kohdassa määritellyllä vertailupolttoaineella.

1.3.2   E 85:n tapauksessa kantamoottorin on täytettävä asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II vahvistetut sovellettavat raja-arvot ja tässä asetuksessa vahvistetut vaatimukset, kun moottoria käytetään liitteessä IX olevassa 2.2 kohdassa määritellyllä vertailupolttoaineella.

2.   Vaatimukset, joita sovelletaan maakaasua (NG)/biometaania tai nestekaasua (LPG) polttoaineena käyttäviin moottoreihin kaksipolttoainemoottorit mukaan luettuna

2.1   Hakiessaan EU-tyyppihyväksyntää valmistajat voivat valita yhden seuraavista moottorin polttoainetyyppiin liittyvistä vaihtoehdoista:

| a) | rajoittamatonta polttoainevalikoimaa käyttävä moottori 2.3 kohdan vaatimusten mukaisesti |
| --- | --- |

a)

rajoittamatonta polttoainevalikoimaa käyttävä moottori 2.3 kohdan vaatimusten mukaisesti

| b) | rajoitettua polttoainevalikoimaa käyttävä moottori 2.4 kohdan vaatimusten mukaisesti |
| --- | --- |

b)

rajoitettua polttoainevalikoimaa käyttävä moottori 2.4 kohdan vaatimusten mukaisesti

| c) | vain tiettyä polttoainetta käyttävä moottori 2.5 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

vain tiettyä polttoainetta käyttävä moottori 2.5 kohdan vaatimusten mukaisesti.

2.2   Lisäyksen 1 taulukoissa esitetään tiivistelmä maakaasu-biometaanikäyttöisten, nestekaasukäyttöisten ja kaksipolttoainemoottoreiden hyväksyntävaatimuksista.

2.3   Rajoittamatonta polttoainevalikoimaa käyttävää moottoria koskevat vaatimukset

2.3.1   Kun kyseessä ovat maakaasu-/biometaanikäyttöiset moottorit, kaksipolttoainemoottorit mukaan luettuina, valmistajan on osoitettava, että kantamoottori pystyy käyttämään kaikkia kaupan olevia maakaasu-/biometaanikoostumuksia. Tällainen demonstrointi on tehtävä tämän 2 kohdan mukaisesti ja, kun kyseessä ovat kaksipolttoainemoottorit, myös liitteessä VIII olevassa 6.4 kohdassa vahvistettujen polttoaineen mukauttamismenettelyä koskevien lisävaatimusten mukaisesti.

2.3.1.1   Kun kyseessä ovat paineistettua maakaasua/biometaania (CNG) käyttävät moottorit, on yleensä olemassa kahdentyyppistä polttoainetta, lämpöarvoltaan korkeaa (H-kaasu) ja lämpöarvoltaan matalaa (L-kaasu), mutta kummankin laadun sisällä on huomattavaa vaihtelua: kaasut eroavat toisistaan huomattavasti energiamäärältään Wobben indeksinä ilmaistuna ja λ-muutoskertoimeltaan (Sλ). Maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 0,89–1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08), katsotaan kuuluvan H-ryhmään, kun taas maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 1,08–1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19), katsotaan kuuluvan L-ryhmään. Sλ-arvojen vaihtelu on otettu huomioon vertailupolttoaineiden koostumuksessa.

Kantamoottorin on täytettävä tämän asetuksen liitteessä IX vahvistetut vaatimukset, jotka koskevat vertailupolttoaineita GR (polttoaine 1) ja G25 (polttoaine 2), tai liitteen IX lisäyksessä 1 vahvistetut vaatimukset, jotka koskevat putkikaasua ja muita kaasuja sekoittamalla valmistettuja vastaavia polttoaineita, ilman että moottorin polttoaineensyöttöjärjestelmää olisi säädettävä manuaalisesti kahden testin välissä (säädön on tapahduttava automaattisesti). Polttoaineen vaihdon jälkeen voidaan tehdä yksi totutusajo. Totutusajossa on tehtävä seuraavaa päästötestiä varten esivakautus vastaavan testisyklin mukaisesti. Jos moottori testataan liikkuvien työkoneiden vakiotilaisilla testisykleillä (NRSC-sykleillä) eikä esivakautussykli riitä siihen, että moottorin polttoaineensyöttö pystyy mukautumaan, voidaan ennen moottorin esivakauttamista tehdä vaihtoehtoinen, valmistajan määrittämä totutusajo.

2.3.1.1.1.   Valmistaja voi testata moottorin kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (eli GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (eli G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi kun polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvioinnin perustana.

2.3.1.2   Nesteytettyä maakaasua (LNG) / nesteytettyä biometaania käyttävien moottorien tapauksessa kantamoottorin on täytettävä tämän asetuksen liitteessä IX vahvistetut vaatimukset, jotka koskevat vertailupolttoaineita GR (polttoaine 1) ja G20 (polttoaine 2), tai liitteen IX lisäyksessä 1 vahvistetut vaatimukset, jotka koskevat putkikaasua muihin kaasuihin sekoittamalla valmistettuja vastaavia polttoaineita, ilman että moottorin polttoaineensyöttöjärjestelmää olisi säädettävä manuaalisesti kahden testin välissä (säädön on tapahduttava automaattisesti). Polttoaineen vaihdon jälkeen voidaan tehdä yksi totutusajo. Totutusajossa on tehtävä seuraavaa päästötestiä varten esivakautus vastaavan testisyklin mukaisesti. Jos moottori testataan NRSC-syklillä eikä esivakautussykli riitä siihen, että moottorin polttoaineensyöttö pystyy mukautumaan, voidaan ennen moottorin esivakauttamista tehdä vaihtoehtoinen, valmistajan määrittämä totutusajo.

2.3.2   Jos paineistettua maakaasua (CNG) / biometaania käyttävät moottorit on tarkoitettu käytettäväksi itsesäätyvästi sekä H-ryhmän kaasuilla että L-ryhmän kaasuilla siten, että vaihto H-kaasun ja L-kaasun välillä tapahtuu kytkimellä, kantamoottori on testattava asiaankuuluvilla liitteessä IX määritellyillä H- ja L-ryhmän vertailupolttoaineilla kussakin kytkimen asennossa. Polttoaineet ovat H-ryhmän kaasujen tapauksessa GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) ja L-ryhmän kaasujen tapauksessa G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) taikka liitteen IX lisäyksessä 1 määritellyt putkikaasua ja muita kaasuja sekoittamalla valmistetut vastaavat polttoaineet. Kantamoottorin on täytettävä tämän asetuksen vaatimukset kytkimen kummassakin asennossa ilman polttoainejärjestelmän säätöä kahden testin välillä kytkimen kummassakin asennossa. Polttoaineen vaihdon jälkeen voidaan tehdä yksi totutusajo. Totutusajossa on tehtävä seuraavaa päästötestiä varten esivakautus vastaavan testisyklin mukaisesti. Jos moottori testataan NRSC-syklillä eikä esivakautussykli riitä siihen, että moottorin polttoaineensyöttö pystyy mukautumaan, voidaan ennen moottorin esivakauttamista tehdä vaihtoehtoinen, valmistajan määrittämä totutusajo.

2.3.2.1   Valmistaja voi testata moottorin G23-polttoaineen (polttoaine 3) asemesta kolmannella polttoaineella, jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (eli GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (eli G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi kun polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvioinnin perustana.

2.3.3   Maakaasu-/biometaanikäyttöisten moottoreiden osalta päästötulosten suhde r kullekin päästölle on määritettävä seuraavasti:

Formula

tai

Formula

ja

Formula

2.3.4   Nestekaasukäyttöisten moottorien tapauksessa valmistajan on osoitettava, että kantamoottori pystyy käyttämään kaikkia kaupan olevia, koostumukseltaan erilaisia polttoaineita.

Nestekaasukäyttöisissä moottoreissa käytettävän nestekaasun C3/C4-koostumus vaihtelee. Kyseiset vaihtelut on otettu huomioon vertailupolttoaineissa. Kantamoottorin on täytettävä päästövaatimukset liitteessä IX määritetyillä vertailupolttoaineilla A ja B ilman, että polttoainejärjestelmää säädetään testien välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen voidaan tehdä yksi totutusajo. Totutusajossa on tehtävä seuraavaa päästötestiä varten esivakautus vastaavan testisyklin mukaisesti. Jos moottori testataan NRSC-syklillä eikä esivakautussykli riitä siihen, että moottorin polttoaineensyöttö pystyy mukautumaan, voidaan ennen moottorin esivakauttamista tehdä vaihtoehtoinen, valmistajan määrittämä totutusajo.

2.3.4.1   Päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti:

Formula

2.4   Rajoitettua polttoainevalikoimaa käyttävää moottoria koskevat vaatimukset

Rajoitettua polttoainevalikoimaa käyttävän moottorin on täytettävä 2.4.1–2.4.3 kohdan vaatimukset.

2.4.1   H-ryhmän tai L-ryhmän kaasulla toimimaan suunnitellut paineistettua maakaasua käyttävät moottorit

2.4.1.1   Kantamoottori on testattava asiaankuuluvalla liitteessä IX määritellyllä vastaavan kaasuryhmän vertailupolttoaineella. Polttoaineet ovat H-ryhmän kaasujen tapauksessa GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) ja L-ryhmän kaasujen tapauksessa G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) taikka liitteen IX lisäyksessä 1 määritellyt putkikaasua ja muita kaasuja sekoittamalla valmistetut vastaavat polttoaineet. Kantamoottorin on täytettävä tämän asetuksen vaatimukset ilman, että polttoainejärjestelmän säätöjä muutetaan mitenkään kahden testin välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen voidaan tehdä yksi totutusajo. Totutusajossa on tehtävä seuraavaa päästötestiä varten esivakautus vastaavan testisyklin mukaisesti. Jos moottori testataan NRSC-syklillä eikä esivakautussykli riitä siihen, että moottorin polttoaineensyöttö pystyy mukautumaan, voidaan ennen moottorin esivakauttamista tehdä vaihtoehtoinen, valmistajan määrittämä totutusajo.

2.4.1.2   Valmistaja voi testata moottorin G23-polttoaineen (polttoaine 3) asemesta kolmannella polttoaineella, jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (eli GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (eli G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi kun polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvioinnin perustana.

2.4.1.3   Päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti:

Formula

tai

Formula

ja

Formula

2.4.1.4   Kun moottori toimitetaan asiakkaalle, siinä on oltava asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä III määritelty merkintä, jossa mainitaan, mille kaasuryhmälle moottori on EU-tyyppihyväksytty.

2.4.2   Yhdellä polttoaineen koostumuksella toimimaan suunnitellut, maa- tai nestekaasukäyttöiset moottorit

2.4.2.1   Kantamoottorin on täytettävä paineistetun maakaasun tapauksessa vaatimukset, jotka koskevat vertailupolttoaineita GR ja G25, tai liitteen IX lisäyksessä 1 vahvistetut vaatimukset, jotka koskevat putkikaasua ja muita kaasuja sekoittamalla valmistettuja vastaavia polttoaineita, nesteytetyn maakaasun tapauksessa vaatimukset, jotka koskevat vertailupolttoaineita GR ja G20 tai liitteen VI lisäyksessä 2 vahvistetut vaatimukset, jotka koskevat putkikaasua ja muita kaasuja sekoittamalla valmistettuja vastaavia polttoaineita, tai nestekaasun tapauksessa vertailupolttoaineita A ja B koskevat liitteen IX vaatimukset. Polttoainejärjestelmää voidaan hienosäätää testien välissä. Hienosäätöön sisältyy polttoaineensyöttötietokannan uudelleenkalibrointi muuttamatta kuitenkaan tietokannan perusrakennetta tai sen säätöstrategiaa. Tarvittaessa voidaan vaihtaa suoraan polttoaineen virtaamaan vaikuttavat osat, esimerkiksi ruiskutussuuttimet.

2.4.2.2   Paineistetun maakaasun tapauksessa valmistaja voi testata moottorin vertailupolttoaineilla GR ja G23 tai vertailupolttoaineilla G25 ja G23 taikka liitteen IX lisäyksessä 1 määritellyillä putkikaasua ja muita kaasuja sekoittamalla valmistetuilla vastaavilla polttoaineilla, jolloin tyyppihyväksyntä kattaa ensimmäisessä tapauksessa vain H-ryhmän ja jälkimmäisessä tapauksessa vain L-ryhmän kaasut.

2.4.2.3   Kun moottori toimitetaan asiakkaalle, siinä on oltava hallinnollisista vaatimuksista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä III määritelty merkintä, jossa mainitaan, mille polttoainevalikoimalle moottori on kalibroitu.

2.5   Vain tiettyä polttoainetta eli nesteytettyä maakaasua (LNG) / nesteytettyä biometaania käyttävää moottoria koskevat vaatimukset

Vain tiettyä polttoainetta eli nesteytettyä maakaasua (LNG) / nesteytettyä biometaania käyttävän moottorin on täytettävä 2.5.1–2.5.2 kohdan vaatimukset.

2.5.1   Vain tiettyä polttoainetta eli nesteytettyä maakaasua (LNG) / nesteytettyä biometaania käyttävä moottori

2.5.1.1   Moottori on kalibroitava tietylle nesteytetyn maakaasun koostumukselle, jonka seurauksena λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia liitteessä IX täsmennetyn G20-polttoaineen λ-muutoskertoimesta ja jonka etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia.

2.5.1.2   Jos 2.5.1.1 kohdan vaatimukset eivät täyty, valmistajan on haettava moottorille polttoainerajoittamatonta tyyppihyväksyntää 2.1.3.2 kohdan vaatimusten mukaisesti.

2.5.2   Vain tiettyä polttoainetta eli nesteytettyä maakaasua (LNG) käyttävä moottori

2.5.2.1   Kaksipolttoainemoottoriperheen tapauksessa moottorit on kalibroitava tietylle nesteytetyn maakaasun koostumukselle, jonka seurauksena λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia liitteessä IX täsmennetyn G20-polttoaineen λ-muutoskertoimesta ja jonka etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia, ja kantamoottori on testattava ainoastaan G20-vertailupolttoaineella tai liitteen IX lisäyksessä 1 määritellyllä putkikaasua ja muita kaasuja sekoittamalla valmistetulla vastaavalla polttoaineella.

2.6   Moottoriperheen jäsenen EU-tyyppihyväksyntä

2.6.1   Jäljempänä 2.6.2 kohdassa mainittua poikkeusta lukuun ottamatta kantamoottorin EU-tyyppihyväksyntä on laajennettava koskemaan kaikkia moottoriperheen jäseniä ilman eri testejä kaikkien sellaisten polttoainekoostumusten osalta, jotka kuuluvat siihen polttoaineryhmään, jonka osalta kantamoottorille on myönnetty EU-tyyppihyväksyntä (2.5 kohdassa tarkoitetut moottorit), tai sen polttoaineryhmän osalta (2.3 tai 2.4 kohdassa tarkoitetut moottorit), jonka osalta kantamoottorille on myönnetty EU-tyyppihyväksyntä.

2.6.2   Jos tutkimuslaitos katsoo, että jätetty hakemus ei valitun kantamoottorin osalta täysin edusta hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IX määriteltyä moottoriperhettä, se voi valita testattavaksi vaihtoehtoisen ja tarvittaessa toisen vertailumoottorin.

2.7   Kaksipolttoainemoottoreita koskevat lisävaatimukset

Saadakseen EU-tyyppihyväksynnän kaksipolttoainemoottorille tai -moottoriperheelle valmistajan on

| a) | tehtävä testit lisäyksessä 1 olevan taulukon 1.3 mukaisesti |
| --- | --- |

a)

tehtävä testit lisäyksessä 1 olevan taulukon 1.3 mukaisesti

| b) | edellä 2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten täyttämisen lisäksi osoitettava, että kaksipolttoainemoottoreille tehdään liitteessä VIII vahvistetut testit ja että ne ovat mainitussa liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

b)

edellä 2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten täyttämisen lisäksi osoitettava, että kaksipolttoainemoottoreille tehdään liitteessä VIII vahvistetut testit ja että ne ovat mainitussa liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisia.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/70/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 1998, bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta ja neuvoston direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta (EYVL L 350, 28.12.1998, s. 58).

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/656, annettu 19 päivänä oulukuuta 2016, liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevien hallinnollisten vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisesti (katso tämän virallisen lehden sivu 364).

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/655, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien polttomoottoreiden kaasupäästöjen valvonnan osalta (katso tämän virallisen lehden sivu 334).

Lisäys 1

Tiivistelmä hyväksyntämenettelystä, jota sovelletaan maakaasua tai nestekaasua käyttäviin moottoreihin kaksipolttoainemoottorit mukaan luettuina

Taulukoissa 1.1–1.3 esitetään tiivistetysti hyväksyntämenettely, jota sovelletaan maakaasua tai nestekaasua käyttäviin moottoreihin, sekä kaksipolttoainemoottorien hyväksyntään edellytettävien testien vähimmäismäärä.

Taulukko 1.1

Maakaasua polttoaineena käyttävien moottorien EU-tyyppihyväksyntä

| | 2.3 kohta: Rajoittamatonta polttoainevalikoimaa käyttävää moottoria koskevat vaatimukset | Testikäyttöjen lukumäärä | Kertoimen r laskeminen | 2.4 kohta: Rajoitettua polttoainevalikoimaa käyttävää moottoria koskevat vaatimukset | Testikäyttöjen lukumäärä | Kertoimen r laskeminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ks. 2.3.1 kohta.
  Maakaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia polttoainekoostumuksia | GR (1) ja G25 (2)
  Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella kaupan olevalla polttoaineella (3),
  jos Sl = 0,89–1,19 | 2
  (enintään 3) | ja, jos testataan kolmannella polttoaineella





  ja | | | |
| Ks. 2.3.2 kohta.
  Maakaasumoottori, joka säätyy itse kytkimellä | GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasujen osalta ja
  G25 (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasujen osalta.
  Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan,
  jos Sl = 0,89–1,19 | 2 H-ryhmän kaasuille ja
  2 L-ryhmän kaasuille
  asiaankuuluvassa katkaisimen asennossa | ja | | | |
| Ks. 2.4.1 kohta.
  Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan H-ryhmän tai L-ryhmän kaasuilla | | | | GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasujen osalta tai
  G25 (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasujen osalta.
  Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan,
  jos Sl = 0,89–1,19 | 2 H-ryhmän kaasuille
  tai
  2 L-ryhmän kaasuille
  2 | H-ryhmän kaasuille
  tai





  L-ryhmän kaasuille |
| Ks. 2.4.2 kohta.
  Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoainekoostumuksella | | | | GR (1) ja G25 (2),
  hienosäätö testien välissä sallittu.
  Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata polttoaineilla | GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasujen osalta tai |

2.3 kohta: Rajoittamatonta polttoainevalikoimaa käyttävää moottoria koskevat vaatimukset

Testikäyttöjen lukumäärä

Kertoimen r laskeminen

2.4 kohta: Rajoitettua polttoainevalikoimaa käyttävää moottoria koskevat vaatimukset

Testikäyttöjen lukumäärä

Kertoimen r laskeminen

Ks. 2.3.1 kohta.

Maakaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia polttoainekoostumuksia

GR (1) ja G25 (2)

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella kaupan olevalla polttoaineella (3),

jos Sl = 0,89–1,19

2

(enintään 3)

Formula

ja, jos testataan kolmannella polttoaineella

Formula

ja

Formula

Ks. 2.3.2 kohta.

Maakaasumoottori, joka säätyy itse kytkimellä

GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasujen osalta ja

G25 (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasujen osalta.

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan,

jos Sl = 0,89–1,19

2 H-ryhmän kaasuille ja

2 L-ryhmän kaasuille

asiaankuuluvassa katkaisimen asennossa

Formula

ja

Formula

Ks. 2.4.1 kohta.

Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan H-ryhmän tai L-ryhmän kaasuilla

GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasujen osalta tai

G25 (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasujen osalta.

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan,

jos Sl = 0,89–1,19

2 H-ryhmän kaasuille

tai

2 L-ryhmän kaasuille

2

Formula

H-ryhmän kaasuille

tai

Formula

L-ryhmän kaasuille

Ks. 2.4.2 kohta.

Maakaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoainekoostumuksella

GR (1) ja G25 (2),

hienosäätö testien välissä sallittu.

Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata polttoaineilla

GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasujen osalta tai

| | G25 (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasujen osalta. |
| --- | --- |

G25 (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasujen osalta.

2

2 H-ryhmän kaasuille

tai

2 L-ryhmän kaasuille

Taulukko 1.2

Nestekaasua polttoaineena käyttävien moottorien EU-tyyppihyväksyntä

| | 2.3 kohta: Rajoittamatonta polttoainevalikoimaa käyttävää moottoria koskevat vaatimukset | Testikäyttöjen lukumäärä | Kertoimen r laskeminen | 2.4 kohta: Rajoitettua polttoainevalikoimaa käyttävää moottoria koskevat vaatimukset | Testikäyttöjen lukumäärä | Kertoimen r laskeminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ks. 2.3.4 kohta.
  Nestekaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia polttoainekoostumuksia | Polttoaine A ja polttoaine B | 2 | | | | |
| Ks. 2.4.2 kohta.
  Nestekaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoainekoostumuksella | | | | Polttoaine A ja polttoaine B, hienosäätö testien välillä sallittu | 2 | |

2.3 kohta: Rajoittamatonta polttoainevalikoimaa käyttävää moottoria koskevat vaatimukset

Testikäyttöjen lukumäärä

Kertoimen r laskeminen

2.4 kohta: Rajoitettua polttoainevalikoimaa käyttävää moottoria koskevat vaatimukset

Testikäyttöjen lukumäärä

Kertoimen r laskeminen

Ks. 2.3.4 kohta.

Nestekaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia polttoainekoostumuksia

Polttoaine A ja polttoaine B

2

Formula

Ks. 2.4.2 kohta.

Nestekaasumoottori, joka on säädetty toimimaan tietyllä polttoainekoostumuksella

Polttoaine A ja polttoaine B, hienosäätö testien välillä sallittu

2

Taulukko 1.3

Kaksipolttoainemoottorien EU-tyyppihyväksyntään edellytettävien testien vähimmäismäärä

| Kaksipolttoainetyyppi | Nestemäistä polttoainetta käyttävä tila | Kaksipolttoainetila |
| --- | --- | --- |
| Paineistettu maakaasu (CNG) | Nesteytetty maakaasu (LNG) | LNG20 | Nestekaasu (LPG) |
| 1A | | Rajoittamaton tai rajoitettu
  (2 testiä) | Rajoittamaton
  (2 testiä) | Polttoainekohtainen
  (1 testi) | Rajoittamaton tai rajoitettu
  (2 testiä) |
| 1B | Rajoittamaton
  (1 testi) | Rajoittamaton tai rajoitettu
  (2 testiä) | Rajoittamaton
  (2 testiä) | Polttoainekohtainen
  (1 testi) | Rajoittamaton tai rajoitettu
  (2 testiä) |
| 2A | | Rajoittamaton tai rajoitettu
  (2 testiä) | Rajoittamaton
  (2 testiä) | Polttoainekohtainen
  (1 testi) | Rajoittamaton tai rajoitettu
  (2 testiä) |
| 2B | Rajoittamaton
  (1 testi) | Rajoittamaton tai rajoitettu
  (2 testiä) | Rajoittamaton
  (2 testiä) | Polttoainekohtainen
  (1 testi) | Rajoittamaton tai rajoitettu
  (2 testiä) |
| 3B | Rajoittamaton
  (1 testi) | Rajoittamaton tai rajoitettu
  (2 testiä) | Rajoittamaton
  (2 testiä) | Polttoainekohtainen
  (1 testi) | Rajoittamaton tai rajoitettu
  (2 testiä) |

Kaksipolttoainetyyppi

Nestemäistä polttoainetta käyttävä tila

Kaksipolttoainetila

Paineistettu maakaasu (CNG)

Nesteytetty maakaasu (LNG)

LNG20

Nestekaasu (LPG)

1A

Rajoittamaton tai rajoitettu

(2 testiä)

Rajoittamaton

(2 testiä)

Polttoainekohtainen

(1 testi)

Rajoittamaton tai rajoitettu

(2 testiä)

1B

Rajoittamaton

(1 testi)

Rajoittamaton tai rajoitettu

(2 testiä)

Rajoittamaton

(2 testiä)

Polttoainekohtainen

(1 testi)

Rajoittamaton tai rajoitettu

(2 testiä)

2A

Rajoittamaton tai rajoitettu

(2 testiä)

Rajoittamaton

(2 testiä)

Polttoainekohtainen

(1 testi)

Rajoittamaton tai rajoitettu

(2 testiä)

2B

Rajoittamaton

(1 testi)

Rajoittamaton tai rajoitettu

(2 testiä)

Rajoittamaton

(2 testiä)

Polttoainekohtainen

(1 testi)

Rajoittamaton tai rajoitettu

(2 testiä)

3B

Rajoittamaton

(1 testi)

Rajoittamaton tai rajoitettu

(2 testiä)

Rajoittamaton

(2 testiä)

Polttoainekohtainen

(1 testi)

Rajoittamaton tai rajoitettu

(2 testiä)

---

LIITE II

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat järjestelyt

1.   Määritelmät

Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1.1 | ’Laadunhallintajärjestelmällä’ tarkoitetaan toisiinsa liittyviä tai keskenään vuorovaikutussuhteessa olevia osatekijöitä, joita organisaatiot hyödyntävät laatupolitiikkojen täytäntöönpanon ja laatutavoitteiden saavuttamisen ohjauksessa ja sääntelyssä. |
| --- | --- |

1.1

’Laadunhallintajärjestelmällä’ tarkoitetaan toisiinsa liittyviä tai keskenään vuorovaikutussuhteessa olevia osatekijöitä, joita organisaatiot hyödyntävät laatupolitiikkojen täytäntöönpanon ja laatutavoitteiden saavuttamisen ohjauksessa ja sääntelyssä.

| 1.2 | ’Auditoinnilla’ tarkoitetaan todentamisprosessia, jonka avulla arvioidaan, miten hyvin objektiivisuuteen, puolueettomuuteen ja riippumattomuuteen tähtääviä auditointikriteerejä sovelletaan. Auditointiprosessin olisi oltava johdonmukainen ja dokumentoitu. |
| --- | --- |

1.2

’Auditoinnilla’ tarkoitetaan todentamisprosessia, jonka avulla arvioidaan, miten hyvin objektiivisuuteen, puolueettomuuteen ja riippumattomuuteen tähtääviä auditointikriteerejä sovelletaan. Auditointiprosessin olisi oltava johdonmukainen ja dokumentoitu.

| 1.3 | ’Korjaavilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan ongelmanratkaisuprosessia, jossa jälkeenpäin toteutettavilla toimilla poistetaan vaatimustenvastaisuuden tai haitallisen tilanteen syyt ja joka on suunniteltu estämään niiden toistuminen. |
| --- | --- |

1.3

’Korjaavilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan ongelmanratkaisuprosessia, jossa jälkeenpäin toteutettavilla toimilla poistetaan vaatimustenvastaisuuden tai haitallisen tilanteen syyt ja joka on suunniteltu estämään niiden toistuminen.

2.   Tarkoitus

2.1   Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyillä pyritään varmistamaan, että kukin moottori on hyväksyttyä moottorityyppiä tai moottoriperhettä koskevien eritelmä-, suorituskyky- ja merkintävaatimusten mukainen.

2.2   Menettelyihin sisältyvät erottamattomina osina laadunhallintajärjestelmien arviointi, josta käytetään nimitystä ’alkuarviointi’ ja joka esitetään 3 kohdassa, sekä tuotantoon liittyvät varmennus- ja valvontatoimet, joista käytetään nimitystä ’tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestely’ ja jotka esitetään 4 kohdassa.

3.   Alkuarviointi

3.1   Hyväksyntäviranomaisen on ennen EU-tyyppihyväksynnän myöntämistä varmistettava, että valmistajan perustamat asianmukaiset järjestelyt ja menettelyt riittävät takaamaan tehokkaan valvonnan, jotta tuotannossa olevat moottorit ovat hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen mukaisia.

3.2   Alkuarvioinnissa on sovellettava standardissa EN ISO 19011:2011 esitettyjä laadunhallinta- ja/tai ympäristöjärjestelmien auditointiohjeita.

3.3   Hyväksyntäviranomaisen on päädyttävä pitämään alkuarviointia sekä jäljempänä 4 kohdassa tarkoitettuja tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyjä hyväksyttävinä siten, että se ottaa tarvittaessa huomioon yhden 3.3.1–3.3.3 kohdassa kuvatuista järjestelyistä tai tapauksen mukaan kyseisten järjestelyjen yhdistelmän kokonaan tai osittain.

3.3.1   Hyväksynnän myöntävän viranomaisen tai kyseisen viranomaisen puolesta toimivan nimetyn elimen on toteutettava alkuarviointi ja/tai tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyjen tarkastus.

3.3.1.1   Toteutettavan alkuarvioinnin laajuutta määrittäessään hyväksyntäviranomainen voi ottaa huomioon saatavissa olevat tiedot, jotka koskevat valmistajan sertifiointitodistusta, jota ei ole hyväksytty 3.3.3 kohdan perusteella.

3.3.2   Myös toisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen tai hyväksyntäviranomaisen tähän tarkoitukseen nimeämä elin voi tehdä alkuarvioinnin ja tuotteen vaatimustenmukaisuutta koskevien järjestelyjen tarkastuksen.

3.3.2.1   Tässä tapauksessa kyseisen toisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisen on laadittava vaatimustenmukaisuusvakuutus, jossa esitetään ne osa-alueet ja tuotantoyksiköt, joilla katsotaan olevan merkitystä EU-tyyppihyväksyttäväksi haettujen moottorien kannalta.

3.3.2.2   Kun toisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen on saanut vaatimustenmukaisuusvakuutusta koskevan pyynnön EU-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion hyväksyntäviranomaiselta, sen on viipymättä lähetettävä vaatimustenmukaisuusvakuutus tai ilmoitettava, ettei se pysty antamaan sellaista.

3.3.2.3   Vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| 3.3.2.3.1. | yhtymä tai yhtiö (esim. XYZ Manufacturing) |
| --- | --- |

3.3.2.3.1.

yhtymä tai yhtiö (esim. XYZ Manufacturing)

| 3.3.2.3.2. | alaorganisaatio (esim. Euroopan osasto) |
| --- | --- |

3.3.2.3.2.

alaorganisaatio (esim. Euroopan osasto)

| 3.3.2.3.3. | tehtaat/valmistuspaikat (esim. moottoritehdas 1 (Yhdistynyt kuningaskunta) – moottoritehdas 2 (Saksa)) |
| --- | --- |

3.3.2.3.3.

tehtaat/valmistuspaikat (esim. moottoritehdas 1 (Yhdistynyt kuningaskunta) – moottoritehdas 2 (Saksa))

| 3.3.2.3.4. | asianomaiset moottorityypit tai -perheet |
| --- | --- |

3.3.2.3.4.

asianomaiset moottorityypit tai -perheet

| 3.3.2.3.5. | arvioidut osa-alueet (esim. moottorien kokoonpano, moottorien testaus, jälkikäsittelyjärjestelmien valmistus) |
| --- | --- |

3.3.2.3.5.

arvioidut osa-alueet (esim. moottorien kokoonpano, moottorien testaus, jälkikäsittelyjärjestelmien valmistus)

| 3.3.2.3.6. | tutkitut asiakirjat (esim. yhtiön ja valmistuspaikan laatukäsikirja ja laatumenettelyt) |
| --- | --- |

3.3.2.3.6.

tutkitut asiakirjat (esim. yhtiön ja valmistuspaikan laatukäsikirja ja laatumenettelyt)

| 3.3.2.3.7. | arviointiajankohta (esim. arviointi tehty 18.–30.5.2013) |
| --- | --- |

3.3.2.3.7.

arviointiajankohta (esim. arviointi tehty 18.–30.5.2013)

| 3.3.2.3.8. | suunniteltu seurantakäynti (esim. lokakuu 2014). |
| --- | --- |

3.3.2.3.8.

suunniteltu seurantakäynti (esim. lokakuu 2014).

3.3.3   Hyväksyntäviranomaisen on lisäksi hyväksyttävä, että yhdenmukaistetun standardin EN ISO 9001:2008 tai vastaavan muun yhdenmukaistetun standardin mukainen valmistajan asianmukainen todistus täyttää 3.3 kohdassa asetetut alkuarviointia koskevat vaatimukset. Valmistajan on esitettävä tiedot todistuksesta sekä sitouduttava ilmoittamaan hyväksyntäviranomaiselle kaikista todistuksen voimassaoloon tai soveltamisalaan mahdollisesti tehtävistä muutoksista.

4.   Tuotteen vaatimustenmukaisuutta koskevat järjestelyt

4.1   Kukin asetuksen (EU) 2016/1628, tämän delegoidun asetuksen, delegoidun asetuksen (EU) 2017/655 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 mukaisesti EU-tyyppihyväksytty moottori on valmistettava hyväksytyn moottorityypin tai -perheen mukaiseksi, eli sen on täytettävä tämän liitteen, asetuksen (EU) 2016/1628 sekä edellä mainittujen delegoitujen ja täytäntöönpanoasetusten vaatimukset.

4.2   Ennen kuin hyväksyntäviranomainen myöntää asetuksen (EU) 2016/1628 sekä sen nojalla annettujen delegoitujen ja täytäntöönpanosäädösten mukaisen EU-tyyppihyväksynnän, sen on varmistuttava, että jokaisen hyväksynnän osalta on valmistajan kanssa sovitut riittävät järjestelyt ja kirjalliset valvontasuunnitelmat, jotta jatkuvan vaatimuksenmukaisuuden hyväksyttyyn moottorityyppiin tai moottoriperheeseen nähden tarkastamiseksi voidaan suorittaa määrävälein testit tai niihin liittyvät tarkastukset, mukaan luettuina tapauksen mukaan asetuksessa (EU) 2016/1628 sekä sen nojalla annetuissa delegoiduissa ja täytäntöönpanosäädöksissä täsmennetyt testit.

4.3   EU-tyyppihyväksynnän haltijan on

| 4.3.1 | varmistettava, että käytettävissä on menettelyt, joilla moottorien vaatimustenmukaisuutta hyväksyttyyn moottorityyppiin tai moottoriperheeseen nähden valvotaan tehokkaasti, ja että näitä menettelyjä sovelletaan |
| --- | --- |

4.3.1

varmistettava, että käytettävissä on menettelyt, joilla moottorien vaatimustenmukaisuutta hyväksyttyyn moottorityyppiin tai moottoriperheeseen nähden valvotaan tehokkaasti, ja että näitä menettelyjä sovelletaan

| 4.3.2 | voitava käyttää kunkin hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen vaatimusten mukaisuuden tarkastukseen tarvittavaa testauslaitteistoa tai muuta tarkoituksenmukaista laitteistoa |
| --- | --- |

4.3.2

voitava käyttää kunkin hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen vaatimusten mukaisuuden tarkastukseen tarvittavaa testauslaitteistoa tai muuta tarkoituksenmukaista laitteistoa

| 4.3.3 | varmistettava, että testi- tai tarkastustulokset kirjataan ja että niiden liiteasiakirjat ovat saatavilla ajan, joka määrätään yhdessä hyväksyntäviranomaisten kanssa ja joka saa olla enintään kymmenen vuotta |
| --- | --- |

4.3.3

varmistettava, että testi- tai tarkastustulokset kirjataan ja että niiden liiteasiakirjat ovat saatavilla ajan, joka määrätään yhdessä hyväksyntäviranomaisten kanssa ja joka saa olla enintään kymmenen vuotta

| 4.3.4 | moottoriluokkien NRSh ja NRS tapauksessa, lukuun ottamatta alaluokkia NRS-v-2b ja NRS-v-3, huolehdittava siitä, että kunkin moottorityypin osalta tehdään ainakin asetuksessa (EU) 2016/1628 sekä sen nojalla annetuissa delegoiduissa ja täytäntöönpanosäädöksissä vaaditut tarkastukset ja testit. Muiden luokkien osalta valmistaja ja hyväksyntäviranomainen voivat sopia komponenteille tai komponenttiasennelmille asianmukaisten kriteerien mukaisesti tehtävistä testeistä. |
| --- | --- |

4.3.4

moottoriluokkien NRSh ja NRS tapauksessa, lukuun ottamatta alaluokkia NRS-v-2b ja NRS-v-3, huolehdittava siitä, että kunkin moottorityypin osalta tehdään ainakin asetuksessa (EU) 2016/1628 sekä sen nojalla annetuissa delegoiduissa ja täytäntöönpanosäädöksissä vaaditut tarkastukset ja testit. Muiden luokkien osalta valmistaja ja hyväksyntäviranomainen voivat sopia komponenteille tai komponenttiasennelmille asianmukaisten kriteerien mukaisesti tehtävistä testeistä.

| 4.3.5 | analysoitava kunkin testi- tai tarkastustyypin tulokset tarkistaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden siten, että teolliselle tuotannolle ominaiset vaihtelut sallitaan |
| --- | --- |

4.3.5

analysoitava kunkin testi- tai tarkastustyypin tulokset tarkistaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden siten, että teolliselle tuotannolle ominaiset vaihtelut sallitaan

| 4.3.6 | huolehdittava siitä, että aina kun näytteet tai koekappaleet ovat kyseisen testityypin osalta osoittautuneet vaatimusten vastaisiksi, suoritetaan uusi otanta ja testaus tai tarkastus. |
| --- | --- |

4.3.6

huolehdittava siitä, että aina kun näytteet tai koekappaleet ovat kyseisen testityypin osalta osoittautuneet vaatimusten vastaisiksi, suoritetaan uusi otanta ja testaus tai tarkastus.

4.4   Jos hyväksyntäviranomainen ei pidä 4.3.6 kohdassa tarkoitettujen lisäauditointien tai -tarkastusten tuloksia tyydyttävinä, valmistajan on huolehdittava siitä, että tuotannon vaatimustenmukaisuus palautetaan mahdollisimman pian korjaavilla toimenpiteillä hyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla.

5.   Jatkuvat tarkastukset

5.1   EU-tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät määräajoin tehtävillä tarkastuksilla. Valmistajan on tätä tarkoitusta varten sallittava pääsy tuotanto-, tarkastus-, testaus-, varastointi- ja jakelupaikkoihin ja annettava kaikki tarvittavat tiedot, jotka koskevat laadunhallintajärjestelmän asiakirjoja ja rekistereitä.

5.1.1   Tällaisissa määräajoin tehtävissä auditoinneissa on tavallisesti valvottava, että 3 ja 4 kohdassa vahvistettuja menettelyjä (alkuarviointi ja tuotteen vaatimustenmukaisuutta koskevat järjestelyt) sovelletaan edelleen tehokkaasti.

5.1.1.1   Tutkimuslaitoksen (joka on pätevöity tai tunnustettu 3.3.3 kohdan vaatimusten mukaisesti) suorittamat valvontatoimet on hyväksyttävä 5.1.1 kohdan vaatimusten mukaisiksi alkuarviointia varten vahvistettujen menettelyjen osalta.

5.1.1.2   Tarkastusten (muiden kuin 5.1.1.1 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten) vähimmäissuoritusvälin on taattava, että 3 ja 4 kohdan mukaisesti sovellettavia aiheellisia tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia tarkastellaan hyväksyntäviranomaisen luottamukseen perustuvin aikavälein. Tarkastukset on suoritettava vähintään kerran kahdessa vuodessa. Hyväksyntäviranomaisen on kuitenkin tehtävä lisätarkastuksia vuosituotannon ja aiempien arviointien tulosten perusteella, korjaavien toimenpiteiden valvomiseksi ja toisen hyväksyntäviranomaisen tai jonkin markkinavalvontaviranomaisen perustellusta pyynnöstä.

5.2   Testi- tai tarkastusasiakirjojen sekä tuotantoasiakirjojen on oltava kaikissa uudelleentarkastuksissa tarkastajan käytettävissä. Tämä koskee erityisesti 4.2 kohdan vaatimusten mukaisesti dokumentoitujen testien ja tarkastusten asiakirjoja.

5.3   Tarkastaja saa ottaa satunnaisotoksen näytteitä testattavaksi valmistajan laboratoriossa tai tutkimuslaitoksen tiloissa, jolloin tehdään pelkästään fysikaaliset testit. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrittää valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella.

5.4   Jos valvonnan taso vaikuttaa riittämättömältä, jos näyttää tarpeelliselta tarkastaa 5.2 kohdan mukaisesti tehtyjen testien luotettavuus tai jos toinen hyväksyntäviranomainen tai markkinavalvontaviranomainen sitä pyytää, tarkastaja valitsee näytteitä lähetettäväksi tutkimuslaitokselle fysikaalisia testejä varten, jotka tehdään niiden vaatimusten mukaisesti, jotka vahvistetaan 6 kohdassa, asetuksessa (EU) 2016/1628 sekä sen nojalla annetuissa delegoiduissa ja täytäntöönpanosäädöksissä.

5.5   Jos hyväksyntäviranomainen tai toisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen havaitsee tarkastuksessa tai valvonnassa epätyydyttäviä tuloksia tai jos sovelletaan asetuksen (EU) 2016/1628 39 artiklan 3 kohtaa, hyväksyntäviranomaisen on huolehdittava kaikkien tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta sen varmistamiseksi, että tuotannon vaatimustenmukaisuus palautetaan mahdollisimman pian.

6.   Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testaamista koskevat vaatimukset 5.4 kohdassa tarkoitetun tuotteiden vaatimustenmukaisuuden valvonnan ollessa riittämätöntä

6.1   Mikäli tuotteiden vaatimustenmukaisuuden valvonta on 5.4 tai 5.5 kohdassa tarkoitetulla tavalla riittämätöntä, tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarkastettava päästötesteillä, joiden perustana on hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IV vahvistetuissa EU-tyyppihyväksyntätodistuksissa annettu kuvaus.

6.2   Ellei 6.3 kohdassa muuta säädetä, noudatetaan seuraavaa menettelyä:

6.2.1   Otetaan tarkasteltavan moottorityypin tuotantosarjasta satunnaisesti kolme moottoria ja tapauksen mukaan kolme jälkikäsittelyjärjestelmää. Hyväksyvän tai hylkäävän päätöksen tekemiseksi otetaan tarvittaessa lisää moottoreita. Hyväksyvän päätöksen tekemiseksi on testattava vähintään neljä moottoria.

6.2.2   Sen jälkeen kun tarkastaja on valinnut moottorit, valmistaja ei saa tehdä niihin säätöjä.

6.2.3   Moottoreille on tehtävä päästötestaus liitteen VI vaatimusten mukaisesti tai kaksipolttoainemoottorien tapauksessa liitteen VIII lisäyksen 2 vaatimusten mukaisesti sekä liitteen XVII mukaiset moottorityyppiin sovellettavat testisyklit.

6.2.4   Raja-arvoina on käytettävä asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II vahvistettuja arvoja. Kun kyse on moottorista, joka on varustettu liitteessä VI olevan 6.6.2 kohdan mukaisesti jaksoittaisesti regeneroituvalla jälkikäsittelyjärjestelmällä, kutakin kaasu- ja hiukkaspäästötulosta on mukautettava moottorityyppiin sovellettavalla kertoimella. Kutakin kaasu- ja hiukkaspäästötulosta on kaikissa tapauksissa mukautettava kyseiseen moottorityyppiin sovellettavalla huononemiskertoimella, joka määritetään liitteen III mukaisesti.

6.2.5   Testit tehdään uusilla moottoreilla.

6.2.5.1   Testit voidaan valmistajan pyynnöstä tehdä moottoreilla, joita on sisäänajettu enintään 2 prosenttia päästökestojaksosta tai, jos se on lyhyempi aika, 125 tuntia. Tässä tapauksessa sisäänajon suorittaa valmistaja, joka sitoutuu olemaan tekemättä moottoreihin mitään säätöjä. Jos valmistaja on ilmoittanut sisäänajomenettelyn komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä I vahvistetun ilmoituslomakkeen 3.3 kohdassa, sisäänajo tehdään tällä menettelyllä.

6.2.6   Tarkasteltavan moottorin tuotantosarjan katsotaan lisäyksessä 1 vahvistetun otantaan perustuvan testauksen perusteella vastaavan hyväksyttyä tyyppiä, jos kaikkien epäpuhtauksien osalta voidaan tehdä hyväksyvä päätös, ja poikkeavan hyväksytystä tyypistä, jos jonkin epäpuhtauden osalta tehdään hylkäävä päätös lisäyksessä 1 annettujen, taulukossa 2.1 esitettyjen testikriteerien mukaisesti.

6.2.7   Kun yhden epäpuhtauden osalta on tehty hyväksyvä päätös, päätöstä ei voi muuttaa muita epäpuhtauksia koskevien testien tulosten perusteella.

Jos kaikkien pilaavien aineiden päästöjen osalta ei voida tehdä hyväksyvää päätöstä ja jos minkään päästön osalta ei voida tehdä hylkäävää päätöstä, testausta on jatkettava toisella moottorilla.

6.2.8   Jos päätöstä ei saada, valmistaja voi päättää keskeyttää testauksen milloin tahansa. Tällöin kirjataan kielteinen päätös.

6.3   Poiketen siitä, mitä 6.2.1 kohdassa säädetään, noudatetaan seuraavaa menettelyä, jos moottorityypin myyntimäärä EU:ssa on pienempi kuin 100 yksikköä vuodessa:

| 6.3.1 | Otetaan tarkasteltavan moottorityypin tuotantosarjasta tarkastusta varten satunnaisesti yksi moottori ja tapauksen mukaan yksi jälkikäsittelyjärjestelmä. |
| --- | --- |

6.3.1

Otetaan tarkasteltavan moottorityypin tuotantosarjasta tarkastusta varten satunnaisesti yksi moottori ja tapauksen mukaan yksi jälkikäsittelyjärjestelmä.

| 6.3.2 | Jos moottori täyttää 6.2.4 kohdassa esitetyt vaatimukset, tehdään hyväksyvä päätös eikä lisätestejä tarvita. |
| --- | --- |

6.3.2

Jos moottori täyttää 6.2.4 kohdassa esitetyt vaatimukset, tehdään hyväksyvä päätös eikä lisätestejä tarvita.

| 6.3.3 | Jos 6.2.4 kohdassa esitetyt vaatimukset eivät testissä täyty, noudatetaan 6.2.6–6.2.9 kohdassa esitettyä menettelyä. |
| --- | --- |

6.3.3

Jos 6.2.4 kohdassa esitetyt vaatimukset eivät testissä täyty, noudatetaan 6.2.6–6.2.9 kohdassa esitettyä menettelyä.

6.4   Kaikki nämä testit voidaan tehdä soveltuvilla, markkinoilla saatavissa olevilla polttoaineilla. Valmistajan pyynnöstä on kuitenkin käytettävä liitteessä IX kuvailtuja vertailupolttoaineita. Tällöin tehdään liitteen I lisäyksessä 1 kuvatut testi vähintään kahdella vertailupolttoaineella kullekin kaasumaista polttoainetta käyttävälle moottorille. Jos kaasumaista polttoainetta käyttävällä moottorilla on polttoainekohtainen EU-tyyppihyväksyntä, yksi vertailupolttoaine riittää. Käytettäessä useampaa kuin yhtä kaasumaista vertailupolttoainetta tulosten on osoitettava, että moottori noudattaa raja-arvoja kullakin polttoaineella.

6.5   Kaasumaista polttoainetta käyttävien moottorien vaatimustenvastaisuus

Jos kaasumaista polttoainetta käyttävien moottorien, myös kaksipolttoainemoottorien, vaatimustenmukaisuudesta syntyy erimielisyyttä käytettäessä kaupan olevaa polttoainetta, testit on tehtävä kaikilla niillä vertailupolttoaineilla, joilla kantamoottori on testattu, ja valmistajan pyynnöstä myös mahdollisella liitteessä I olevassa 2.3.1.1.1, 2.3.2.1 ja 2.4.1.2 kohdassa tarkoitetulla kolmannella polttoaineella, jolla kantamoottori on voitu testata. Tapauksen mukaan tulos on muunnettava laskutoimituksella, jossa sovelletaan liitteessä I olevassa 2.3.3, 2.3.4.1 ja 2.4.1.3 kohdassa kuvattuja asianomaisia tekijöitä r, r
  a tai r
  b. Jos tekijän r, r
  a tai r
  b arvo on pienempi kuin 1, korjausta ei tehdä. Sekä mitattujen että, soveltuvin osin, laskettujen tulosten on osoitettava, että moottori on raja-arvoja koskevien vaatimusten mukainen kaikkien relevanttien polttoaineiden osalta (esimerkiksi polttoaineet 1 ja 2 sekä tapauksen mukaan polttoaine 3 maakaasu-/biometaanikäyttöisten ja polttoaineet A ja B nestekaasukäyttöisten moottoreiden osalta).

Kuva 2.1

Kaavio tuotannon vaatimustenmukaisuuden testaamisesta

Lasketaan testin tunnusluku

Testataan kolme moottoria

Testataan toinen moottori

KYLLÄ

Sarja hylätään

KYLLÄ

Sarja hyväksytään

EI

KYLLÄ

Hyväksytään yhden tai useamman epäpuhtauden osalta

EI

EI

Hyväksytäänkö kaikkien epäpuhtauksien osalta?

Onko testin tunnusluku asianomaisen lisäyksen mukaan sarjan hyväksymiskriteerien mukainen ainakin yhden epäpuhtauden osalta?

Onko testin tunnusluku asianomaisen lisäyksen mukaan sarjan hylkäämiskriteerien mukainen ainakin yhden epäpuhtauden osalta?

Lisäys 1

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettely

| 1. | Tässä lisäyksessä kuvataan menettely, jota käytetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden osoittamiseen epäpuhtauspäästöjen osalta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Otanta on tehtävä niin, että otoksen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 30 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,90 (tuottajan riski = 10 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kunkin epäpuhtauspäästön osalta sovelletaan seuraavaa menettelyä (ks. kuva 2.1):






  Olkoon | n= otoksen koko. |
| --- | --- | --- |

3.

Olkoon

n= otoksen koko.

| 4. | Otokselle määritetään testitunnusluku, joka ilmoittaa vaatimustenvastaisten testien kumulatiivisen määrän, kun n testiä on suoritettu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tällöin:






  a) | Jos testitunnusluku on pienempi tai yhtä suuri kuin otoskoolle taulukossa 2.1 annettu hyväksymiskynnys, epäpuhtaudesta tehdään hyväksyvä päätös. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Jos testitunnusluku on pienempi tai yhtä suuri kuin otoskoolle taulukossa 2.1 annettu hyväksymiskynnys, epäpuhtaudesta tehdään hyväksyvä päätös.

| b) | Jos testitunnusluku on suurempi tai yhtä suuri kuin otoskoolle taulukossa 2.1 annettu hylkäämiskynnys, epäpuhtaudesta tehdään hylkäävä päätös. |
| --- | --- |

b)

Jos testitunnusluku on suurempi tai yhtä suuri kuin otoskoolle taulukossa 2.1 annettu hylkäämiskynnys, epäpuhtaudesta tehdään hylkäävä päätös.

| c) | Muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori 6.2 kohdan mukaisesti ja sovelletaan laskutoimitusta otokseen, johon on lisätty yksi yksikkö. |
| --- | --- |

c)

Muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori 6.2 kohdan mukaisesti ja sovelletaan laskutoimitusta otokseen, johon on lisätty yksi yksikkö.

Taulukossa 2.1 esitetyt hyväksymis- ja hylkäämiskynnykset lasketaan kansainvälisen standardin ISO 8422/1991 mukaisesti.

Taulukko 2.1

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testauksessa käytettävät testitunnusluvut

| Otoksen vähimmäiskoko: 3 | Hyväksymiseen tarvittava otoksen vähimmäiskoko: 4 |
| --- | --- |

Otoksen vähimmäiskoko: 3

Hyväksymiseen tarvittava otoksen vähimmäiskoko: 4

| Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä (otoksen koko) | Hyväksymiskynnys | Hylkäämiskynnys |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä (otoksen koko)

Hyväksymiskynnys

Hylkäämiskynnys

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

LIITE III

Menettelyt päästöjä koskevien laboratoriotestitulosten tarkistamiseksi siten, että niihin sisällytetään huononemiskertoimet

1.   Määritelmät

Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1.1 | ’Vanhennussyklillä’ tarkoitetaan liikkuvan työkoneen tai moottorin käyttöjaksoa (nopeus, kuorma, teho), jota sovelletaan käyttöiän kartuttamisjakson aikana. |
| --- | --- |

1.1

’Vanhennussyklillä’ tarkoitetaan liikkuvan työkoneen tai moottorin käyttöjaksoa (nopeus, kuorma, teho), jota sovelletaan käyttöiän kartuttamisjakson aikana.

| 1.2 | ’Kriittisillä päästöihin vaikuttavilla komponenteilla’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmiä, elektronista moottorinohjausyksikköä ja siihen liittyviä antureita ja toimilaitteita sekä pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmää (EGR) ja kaikkia siihen liittyviä suodattimia, jäähdyttimiä, ohjausventtiileitä ja putkia. |
| --- | --- |

1.2

’Kriittisillä päästöihin vaikuttavilla komponenteilla’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmiä, elektronista moottorinohjausyksikköä ja siihen liittyviä antureita ja toimilaitteita sekä pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmää (EGR) ja kaikkia siihen liittyviä suodattimia, jäähdyttimiä, ohjausventtiileitä ja putkia.

| 1.3 | ’Kriittisillä päästöihin vaikuttavilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan kriittisille päästöihin vaikuttaville moottorin komponenteille suoritettavia huoltotoimia. |
| --- | --- |

1.3

’Kriittisillä päästöihin vaikuttavilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan kriittisille päästöihin vaikuttaville moottorin komponenteille suoritettavia huoltotoimia.

| 1.4 | ’Päästöihin vaikuttavilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan huoltotoimenpiteitä, jotka vaikuttavat merkittävästi päästöihin tai jotka voivat vaikuttaa liikkuvan työkoneen tai moottorin päästötuloksen huononemiseen tavanomaisen käytön aikana. |
| --- | --- |

1.4

’Päästöihin vaikuttavilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan huoltotoimenpiteitä, jotka vaikuttavat merkittävästi päästöihin tai jotka voivat vaikuttaa liikkuvan työkoneen tai moottorin päästötuloksen huononemiseen tavanomaisen käytön aikana.

| 1.5 | ’Moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää moottoreiden ryhmittelyä, joka vastaa moottoriperheen määritelmää mutta jossa moottorit on jaoteltu edelleen moottoriperheiden muodostamaan perheeseen niissä käytettävän samanlaisen jälkikäsittelyjärjestelmän mukaan. |
| --- | --- |

1.5

’Moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää moottoreiden ryhmittelyä, joka vastaa moottoriperheen määritelmää mutta jossa moottorit on jaoteltu edelleen moottoriperheiden muodostamaan perheeseen niissä käytettävän samanlaisen jälkikäsittelyjärjestelmän mukaan.

| 1.6 | ’Päästöihin vaikuttamattomilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan huoltotoimenpiteitä, jotka eivät merkittävästi vaikuta päästöihin ja joilla ei ole pysyvää vaikutusta liikkuvan työkoneen tai moottorin huononemiseen päästöjen osalta tavanomaisen käytön aikana sen jälkeen, kun toimenpide on suoritettu. |
| --- | --- |

1.6

’Päästöihin vaikuttamattomilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan huoltotoimenpiteitä, jotka eivät merkittävästi vaikuta päästöihin ja joilla ei ole pysyvää vaikutusta liikkuvan työkoneen tai moottorin huononemiseen päästöjen osalta tavanomaisen käytön aikana sen jälkeen, kun toimenpide on suoritettu.

| 1.7 | ’Käyttöiänkartuttamisohjelmalla’ tarkoitetaan vanhennussykliä ja käyttöiänkartuttamisjaksoa, joita sovelletaan määritettäessä huononemiskertoimia moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperhettä varten. |
| --- | --- |

1.7

’Käyttöiänkartuttamisohjelmalla’ tarkoitetaan vanhennussykliä ja käyttöiänkartuttamisjaksoa, joita sovelletaan määritettäessä huononemiskertoimia moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperhettä varten.

2.   Yleistä

2.1   Tässä liitteessä esitetään yksityiskohtaisesti menettelyt, joita käytetään valittaessa moottoreita testattavaksi käyttöiänkartuttamisohjelmassa huononemiskertoimien määrittämiseksi moottorityypin tai -perheen EU-tyyppihyväksyntää ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden arviointeja varten. Huononemiskertoimia sovelletaan päästöihin, jotka on mitattu liitteen VI ja laskettu liitteen VII mukaisesti käyttämällä 3.2.7 tai 4.3 kohdassa vahvistettua soveltuvaa menettelyä.

2.2   Hyväksyntäviranomaisen ei tarvitse olla läsnä huononemisen määrittämiseksi tehtävissä käyttöajankartuttamistesteissä tai päästötesteissä.

2.3   Tässä liitteessä kuvaillaan myös päästöihin liittyvät ja päästöihin liittymättömät huoltotoimet, joita olisi suoritettava tai joita voidaan suorittaa käyttöiänkartuttamisohjelman piiriin kuuluville moottoreille. Näiden huoltotoimenpiteiden on vastattava käytössä oleville moottoreille tehtäviä huoltotoimia, ja niistä on ilmoitettava uusien moottorien loppukäyttäjille.

3.   Moottoriluokat NRE, NRG, IWP, IWA, RLL, RLR, SMB, ATS sekä alaluokat NRS-v-2b ja NRS-v-3

3.1   Moottorien valinta päästökestojakson huononemiskertoimien määrittämiseksi

3.1.1   Moottorit valitaan päästökestojakson huononemiskertoimien määrittämistä varten komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IX olevan 2 kohdan mukaisesti määritellystä moottoriperheestä.

3.1.2   Eri moottoriperheisiin kuuluvia moottoreita voidaan ryhmitellä edelleen perheiksi käytetyn pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän tyypin mukaan. Jotta voitaisiin sijoittaa samaan moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen moottorit, joissa on erilainen sylinterirakenne mutta joiden pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät ovat teknisiltä ominaisuuksiltaan ja asennukseltaan samanlaiset, valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot, joista ilmenee, että näiden moottorijärjestelmien päästöjenrajoituksen suorituskyky on samanlainen.

3.1.3   Moottorin valmistajan on valittava yksi 3.1.2 kohdan mukaisesti määritettyyn moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen kuuluva moottori testattavaksi 3.2.2 kohdassa määritellyn käyttöiänkartuttamisohjelman mukaisesti ja ilmoitettava siitä hyväksyntäviranomaiselle ennen testauksen aloittamista.

3.1.4   Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen soveltuu paremmin jokin toinen testimoottori, hyväksyntäviranomaisen ja moottorin valmistajan on yhdessä valittava testattava moottori.

3.2   Päästökestojakson huononemiskertoimien määrittäminen

3.2.1   Yleistä

Tiettyyn moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen sovellettavat huononemiskertoimet on määritettävä niin, että valituille moottoreille suoritetaan käyttöiänkartuttamisohjelma, jonka aikana mitataan määräajoin kaasumaiset ja hiukkaspäästöt kussakin asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä IV määritellyssä moottoriluokkaan sovellettavassa testisyklissä. Suoritettaessa liikkuvien työkoneiden muuttuvatilaisia testisyklejä (NRTC) luokan NRE moottoreille käytetään ainoastaan kuumakäynnistys-NRTC-syklin tuloksia.

3.2.1.1   Valmistajan pyynnöstä hyväksyntäviranomainen voi sallia sellaisten huononemiskertoimien käytön, jotka on määritetty käyttämällä 3.2.2–3.2.5 kohdassa esitettyihin menettelyihin nähden vaihtoehtoisia menettelyjä. Tässä tapauksessa valmistajan on hyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla osoitettava, että käytetyt vaihtoehtoiset menettelyt ovat vähintään yhtä vaativia kuin 3.2.2–3.2.5 kohdassa esitetyt.

3.2.2   Käyttöiänkartuttamisohjelma

Käyttöiänkartuttamisohjelma voidaan suorittaa valmistajan valinnan mukaan joko käyttämällä valitulla moottorilla varustettua liikkuvaa työkonetta todelliseen käyttöön perustuvan käyttöiänkartuttamisohjelman mukaisesti tai testaamalla valittu moottori dynamometrillä toteutetun käyttöiänkartuttamisohjelman mukaisesti. Valmistajalta ei saa edellyttää, että käyttöiän kartuttamiseen käytetään vertailupolttoainetta päästömittaustestipisteiden välissä.

3.2.2.1   Käyttöiän kartuttaminen todellisessa käytössä ja dynamometrillä mitattuna

3.2.2.1.1   Valmistajan on määriteltävä moottoreihin sovellettava käyttöiänkartuttamissyklin ja vanhennussyklin toteutustapa ja kesto hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

3.2.2.1.2   Valmistajan on määriteltävä testipisteet, joista kaasu- ja hiukkasmaiset päästöt mitataan sovellettavien syklien aikana:

| 3.2.2.1.2.1 | Kun suoritettava käyttöiänkartuttamisohjelma on 3.2.2.1.7 kohdan mukaisesti lyhyempi kuin päästökestojakso, testipisteitä on oltava vähintään kolme: yksi käyttöiänkartuttamisohjelman alussa, yksi suunnilleen sen puolivälissä ja yksi ohjelman lopussa. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.1

Kun suoritettava käyttöiänkartuttamisohjelma on 3.2.2.1.7 kohdan mukaisesti lyhyempi kuin päästökestojakso, testipisteitä on oltava vähintään kolme: yksi käyttöiänkartuttamisohjelman alussa, yksi suunnilleen sen puolivälissä ja yksi ohjelman lopussa.

| 3.2.2.1.2.2 | Kun käyttöiän kartuttaminen kestää päästökestojakson loppuun saakka, testipisteitä on oltava vähintään kaksi: yksi käyttöiän kartuttamisen alussa ja yksi sen lopussa. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.2

Kun käyttöiän kartuttaminen kestää päästökestojakson loppuun saakka, testipisteitä on oltava vähintään kaksi: yksi käyttöiän kartuttamisen alussa ja yksi sen lopussa.

| 3.2.2.1.2.3 | Valmistaja voi tehdä lisäksi välitestejä tasaisin välein sijoitetuissa pisteissä. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.3

Valmistaja voi tehdä lisäksi välitestejä tasaisin välein sijoitetuissa pisteissä.

3.2.2.1.3   Jäljempänä olevan 3.2.5.1 kohdan mukaisesti laskettujen tai 3.2.2.1.2.2 kohdan mukaisesti suoraan mitattujen alkupisteen päästöjen ja päästökestojakson loppupisteen päästöjen on oltava moottoriperheeseen sovellettavien raja-arvojen mukaiset. Yksittäiset välitestipisteistä saadut päästötulokset voivat kuitenkin olla kyseisiä raja-arvoja suurempia.

3.2.2.1.4   Kun kyse on moottoriluokista tai -alaluokista, joihin sovelletaan NTRC-testisykliä, tai moottoriluokasta tai -alaluokasta NRS, joihin sovelletaan suuria kipinäsytytysmoottoreita koskevia liikkuvien työkoneiden muuttuvatilaisia testisyklejä (LSI-NRTC), valmistaja voi pyytää tyyppihyväksyntäviranomaiselta luvan suorittaa kussakin testipisteessä vain yksi testisykli (tapauksen mukaan kuumakäynnistys-NRTC tai LSI-NRTC taikka NRSC) ja toinen testisykli vain käyttöiän kartuttamisohjelman alussa ja lopussa.

3.2.2.1.5   Kun kyse on moottoriluokista tai -alaluokista, joiden osalta asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä IV ei vahvisteta sovellettavaa liikkuvien työkoneiden muuttuvatilaista testisykliä, suoritetaan kussakin testipisteessä vain NRSC-sykli.

3.2.2.1.6   Eri moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheisiin sovellettavat käyttöiänkartuttamisohjelmat voivat olla erilaiset.

3.2.2.1.7   Käyttöiänkartuttamisohjelma voi olla lyhyempi kuin päästökestojakso, mutta se ei saa olla lyhyempi kuin vähintään yksi neljännes asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä V esitetystä soveltuvasta päästökestojaksosta.

3.2.2.1.8   Nopeutettu vanhennus on sallittu siten, että käyttöiänkartuttamisohjelmaa mukautetaan polttoaineenkulutuksen perusteella. Mukautuksen on perustuttava tyypillisen käytönaikaisen polttoaineenkulutuksen ja vanhennussyklin kulutuksen väliseen suhteeseen, mutta vanhennussyklin polttoaineenkulutus saa ylittää tyypillisen käytönaikaisen kulutuksen enintään 30 prosentilla.

3.2.2.1.9   Valmistaja voi tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää vaihtoehtoisia nopeutetun vanhentamisen menetelmiä.

3.2.2.1.10   Käyttöiänkartuttamisohjelma on kuvailtava yksityiskohtaisesti EU-tyyppihyväksyntähakemuksessa ja annettava tiedoksi hyväksyntäviranomaiselle ennen testien aloittamista.

3.2.2.2   Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että on tehtävä lisämittauksia valmistajan valitsemien pisteiden välillä, se ilmoittaa tästä valmistajalle. Valmistajan on laadittava tarkistettu käyttöiänkertymäohjelma, joka edellyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää.

3.2.3   Moottorin testaus

3.2.3.1   Moottorin vakauttaminen

3.2.3.1.1   Valmistajan on määriteltävä kullekin moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheelle liikkuvan työkoneen tai moottorin käyttötuntimäärä, jonka jälkeen moottori-jälkikäsittelyjärjestelmän toiminta on vakautunut. Hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä valmistajan on annettava saataville tiedot ja tulokset, joiden perusteella aika on määritetty. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi valita, että moottori-jälkikäsittelyjärjestelmän vakauttamiseksi moottoria tai liikkuvaa työkonetta käytetään 60–125 tuntia tai vastaava aika vanhennussyklissä.

3.2.3.1.2   Käyttöiänkartuttamisohjelman katsotaan alkavan 3.2.3.1.1 kohdassa tarkoitetun vakautusjakson päättymisestä.

3.2.3.2   Käyttöiänkartuttamistesti

3.2.3.2.1   Vakautuksen jälkeen moottorille on tehtävä valmistajan valitsema käyttöiänkartuttamisohjelma 3.2.2 kohdan mukaisesti. Moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt mitataan käyttöiänkartuttamisohjelman kuluessa valmistajan määrittämissä ja tapauksen mukaan myös hyväksyntäviranomaisen 3.2.2.2 kohdan mukaisesti päättämissä kohdissa asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä IV vahvistetuilla moottoriluokkaan sovellettavilla kuumakäynnistys-NRTC- ja NRSC-sykleillä tai LSI-NRTC- ja NRSC-sykleillä.

Valmistaja voi halutessaan mitata epäpuhtauspäästöt pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän etupuolelta erillään pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen tapahtuvasta epäpuhtauspäästöjen mittaamisesta.

Jos 3.2.2.1.4. kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain yksi testisykli (kuumakäynnistys-NRTC, LSI-NRTC tai NRSC), toinen testisykli (kuumakäynnistys-NRTC, LSI-NRTC tai NRSC) on suoritettava käyttöiänkartuttamisohjelman alussa ja lopussa.

Kun kyse on moottoriluokista tai -alaluokista, joiden osalta asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä IV ei vahvisteta sovellettavaa työkoneiden muuttuvatilaista testisykliä, suoritetaan 3.2.2.1.5 kohdan mukaisesti kussakin testipisteessä vain NRSC-sykli.

3.2.3.2.2   Käyttöiänkartuttamisohjelman aikana moottoria huolletaan 3.4 kohdan mukaisesti.

3.2.3.2.3   Käyttöiänkartuttamisohjelman aikana moottorille tai liikkuvalle työkoneelle voidaan tehdä muita kuin määräaikaisia huoltotoimenpiteitä, jos esimerkiksi valmistajan tavanomainen valvontajärjestelmä on havainnut ongelman, joka olisi ilmaissut liikkuvan työkoneen käyttäjälle vikaantumisen.

3.2.4   Raportointi

3.2.4.1   Kaikkien käyttöiänkartuttamisohjelman kuluessa tehtyjen päästötestien (kuumakäynnistys-NRTC, LSI-NRTC ja NRSC) tulokset on annettava hyväksyntäviranomaisen käyttöön. Jos jokin päästötesti on julistettu mitättömäksi, valmistajan on perusteltava, miksi näin on menetelty. Tällaisessa tapauksessa on suoritettava uusi päästötestisarja käyttöiän kartuttamista seuraavien 100 tunnin aikana.

3.2.4.2   Valmistajan on pidettävä kirjaa kaikista päästötesteihin liittyvistä tiedoista ja moottorille käyttöiänkartuttamisohjelman aikana tehdyistä huoltotoimenpiteistä. Nämä tiedot on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle yhdessä käyttöiänkartuttamisohjelmassa tehtyjen päästötestien tulosten kanssa.

3.2.5   Huononemiskertoimien määrittäminen

3.2.5.1   Suoritettaessa käyttöiänkartuttamisohjelma 3.2.2.1.2.1 tai 3.2.2.1.2.3 kohdan mukaisesti on kullekin epäpuhtaudelle, joka on mitattu kuumakäynnistys-NRTC-, LSI-NRTC- ja NRSC-sykleissä käyttöiänkartuttamisohjelman kussakin testipisteessä, on tehtävä lineaarinen regressioanalyysi kaikkien testitulosten perusteella. Kunkin epäpuhtauden jokaisen mittauksen tulokset ilmoitetaan yhtä useamman desimaalin tarkkuudella kuin moottoriperheeseen sovellettava kyseisen epäpuhtauden raja-arvo.

Jos 3.2.2.1.4 tai 3.2.2.1.5 kohdan mukaisesti on kussakin testipisteessä suoritettu vain yksi testisykli (kuumakäynnistys-NRTC, LSI-NRTC tai NRSC), regressioanalyysi tehdään vain kussakin testipisteessä suoritetun testisyklin tulosten perusteella.

Valmistaja voi pyytää hyväksyntäviranomaiselta ennakkolupaa epälineaarisen regression tekemiseen.

3.2.5.2   Kunkin epäpuhtauden päästöarvot käyttöiänkartuttamisohjelman alussa ja testattavana olevan moottorin päästökestojakson soveltuvassa loppupisteessä joko

| a) | määritetään ekstrapoloimalla 3.2.5.1 kohdan regressioyhtälöstä, kun käyttöiänkartuttamisohjelma tehdään 3.2.2.1.2.1 tai 3.2.2.1.2.3 kohdan mukaisesti, tai |
| --- | --- |

a)

määritetään ekstrapoloimalla 3.2.5.1 kohdan regressioyhtälöstä, kun käyttöiänkartuttamisohjelma tehdään 3.2.2.1.2.1 tai 3.2.2.1.2.3 kohdan mukaisesti, tai

| b) | mitataan suoraan, kun käyttöiänkartuttamisohjelma tehdään 3.2.2.1.2.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

mitataan suoraan, kun käyttöiänkartuttamisohjelma tehdään 3.2.2.1.2.2 kohdan mukaisesti.

Jos päästöarvoja käytetään saman moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen moottoriperheille mutta erilaisille päästökestojaksoille, päästökestojakson päättymispisteen päästöarvot on laskettava uudelleen kullekin päästökestojaksolle ekstrapoloimalla tai interpoloimalla 3.2.5.1 kohdassa tarkoitetusta regressioyhtälöstä.

3.2.5.3   Kutakin epäpuhtautta koskeva huononemiskerroin on päästökestojakson loppupisteessä ja käyttöiänkartuttamisohjelman alussa sovellettavien päästöarvojen suhde (kertova huononemiskerroin).

Valmistaja voi pyytää hyväksyntäviranomaiselta ennakkolupaa käyttää kunkin epäpuhtauden osalta summaavaa huononemiskerrointa. Summaava huononemiskerroin on päästökestojakson loppupisteen ja käyttöiänkartuttamisohjelman alun laskettujen päästöarvojen erotus.

Kuvassa 3.1 annetaan esimerkki huononemiskertoimien määrityksestä lineaarisen regressioanalyysin avulla typen oksidien päästöjen osalta.

Sekä kertovien että summaavien huononemiskertoimien käyttö samassa epäpuhtauksien ryhmässä ei ole sallittua.

Jos laskelman tuloksena saadaan kertovan huononemiskertoimen arvoksi alle 1,00 tai summaavan huononemiskertoimen arvoksi alle 0,00, kertovan huononemiskertoimen arvoksi otetaan 1,0 ja summaavan 0,00.

Jos 3.2.2.1.4 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (kuumakäynnistys-NRTC, LSI-NRTC tai NRSC) ja että toinen testisykli (kuumakäynnistys-NRTC, LSI-NRTC tai NRSC) suoritetaan vain käyttöiänkartuttamisohjelman alussa ja lopussa, kussakin testipisteessä suoritetulle testisyklille laskettua huononemiskerrointa sovelletaan myös toiseen testisykliin.

Kuva 3.1

Esimerkki huononemiskertoimen (DF) määrittämisestä

EDP:n loppupiste

Käyttöiän kartuttaminen vähintään

Päästökestojakso (EDP) [h]

NOx [g/kWh]

Kertova kerroin = 0,390 / 0,352 = 1,109

Summaava kerroin = 0,390 - 0,352 = 0,038 g/kWh

25% EDP:stä

0,390 g/kWh

0,352 g/kWh

Raja-arvo

Ekstrapolointi

0,50

0,45

0,40

0,35

0,30

0,25

0,20

0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 8 000

3.2.6   Annetut huononemiskertoimet

3.2.6.1   Vaihtoehtona käyttöiänkartuttamisohjelman käytölle huononemiskertoimien määrittämiseksi moottoreiden valmistajat voivat käyttää taulukossa 3.1 annettuja kertovia huononemiskertoimia.

Taulukko 3.1

Annetut huononemiskertoimet

| Testisykli | CO | HC | NOx | Hiukkasmassa | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC ja LSI-NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 | 1,0 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 | 1,0 |

Testisykli

CO

HC

NOx

Hiukkasmassa

Hiukkasmäärä

NRTC ja LSI-NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

1,0

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

1,0

Summaavia annettuja huononemiskertoimia ei käytetä. Kertovia annettuja huononemiskertoimia ei saa muuntaa summaaviksi huononemiskertoimiksi.

Hiukkasmäärän osalta voidaan käyttää joko summaavaa huononemiskerrointa 0,0 tai kertovaa huononemiskerrointa 1,0 sellaisen aiemman huononemiskerrointestauksen tulosten yhteydessä, jossa ei vahvistettu arvoa hiukkasmäärille, kunhan molemmat seuraavista ehdoista täyttyvät:

| a) | aiempi huononemiskerrointesti tehtiin käyttämällä sellaista moottoriteknologiaa, joka olisi voitu 3.1.2 kohdan mukaisesti sisällyttää samaan moottori-jälkikäsittelyjärjestelmä perheeseen kuin se moottoriperhe, johon huononemiskertoimia on tarkoitus soveltaa, ja |
| --- | --- |

a)

aiempi huononemiskerrointesti tehtiin käyttämällä sellaista moottoriteknologiaa, joka olisi voitu 3.1.2 kohdan mukaisesti sisällyttää samaan moottori-jälkikäsittelyjärjestelmä perheeseen kuin se moottoriperhe, johon huononemiskertoimia on tarkoitus soveltaa, ja

| b) | testituloksia oli käytetty aiemmassa EU-tyyppihyväksynnässä, joka myönnettiin ennen asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä III vahvistettua sovellettavaa EU-tyyppihyväksyntäpäivää. |
| --- | --- |

b)

testituloksia oli käytetty aiemmassa EU-tyyppihyväksynnässä, joka myönnettiin ennen asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä III vahvistettua sovellettavaa EU-tyyppihyväksyntäpäivää.

3.2.6.2   Kun käytetään annettuja huononemiskertoimia, valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle vahva näyttö siitä, että päästöjenrajoituskomponenteilla voidaan kohtuudella olettaa olevan tällaisiin annettuihin kertoimiin liittyvä päästökestävyys. Tällainen näyttö voi perustua suunnittelun analysointiin tai testeihin taikka näiden yhdistelmään.

3.2.7   Huononemiskertoimien soveltaminen

3.2.7.1   Moottorien on täytettävä moottoriperheeseen sovellettavat kunkin epäpuhtauden päästöjen raja-arvoja koskevat vaatimukset sen jälkeen, kun liitteen VI mukaisesti mitattuun testitulokseen (syklipainotettu ominaispäästöarvo hiukkaspäästölle ja kullekin kaasulle) on sovellettu huononemiskertoimia. Huononemiskertoimen (DF) tyypin mukaan sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| a) | kertova: (syklipainotettu ominaispäästöarvo) × DF ≤ päästöraja |
| --- | --- |

a)

kertova: (syklipainotettu ominaispäästöarvo) × DF ≤ päästöraja

| b) | summaava: (syklipainotettu ominaispäästöarvo) + DF ≤ päästöraja. |
| --- | --- |

b)

summaava: (syklipainotettu ominaispäästöarvo) + DF ≤ päästöraja.

Syklipainotettuun ominaispäästöarvoon voi tarvittaessa sisältyä jaksoittaista regeneraatiota koskeva korjaus.

3.2.7.2   NOx + HC -normiin liittyvän kertovan huononemiskertoimen määrittämiseksi HC:lle ja NOx:lle on määritettävä erilliset huononemiskertoimet ja niitä on sovellettava erikseen huonontuneiden päästötasojen laskemiseen päästötestin tuloksesta, minkä jälkeen saadut huonontuneet NOx- ja HC-arvot yhdistetään päästörajan noudattamisen tarkastamiseksi.

3.2.7.3   Valmistaja voi soveltaa moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheelle määritettyjä huononemiskertoimia moottoriin, joka ei kuulu samaan moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen. Tässä tapauksessa valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että moottori, jota varten jälkikäsittelyjärjestelmäperhe on alun perin testattu, ja moottori, johon huononemiskertoimia aiotaan soveltaa, ovat teknisiltä ominaisuuksiltaan ja liikkuvaan työkoneeseen asentamista koskevilta vaatimuksiltaan samanlaisia ja että kyseisten moottorien päästöt ovat samanlaiset.

Jos huononemiskertoimia aiotaan soveltaa moottoriin, jolla on erilainen päästökestojakso, huononemiskertoimet on laskettava uudelleen soveltuvalle päästökestojaksolle ekstrapoloimalla tai interpoloimalla 3.2.5.1 kohdassa esitetystä regressioyhtälöstä.

3.2.7.4   Kunkin epäpuhtauden huononemiskerroin kultakin soveltuvalta testisykliltä on kirjattava hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen VI lisäyksessä 1 vahvistettuun testausselosteeseen.

3.3   Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen

3.3.1   Tuotannon vaatimustenmukaisuus päästöjen osalta tarkastetaan liitteessä II olevan 6 kohdan mukaisesti.

3.3.2   Valmistaja voi mitata epäpuhtauspäästöt pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmien etupuolelta samaan aikaan kuin EU-tyyppihyväksyntätesti tehdään. Sitä varten valmistaja voi muodostaa epäviralliset huononemiskertoimet erikseen moottorille ilman jälkikäsittelyjärjestelmää ja jälkikäsittelyjärjestelmälle ja käyttää niitä apuna tuotantolinjan lopussa tehtävissä tarkastuksissa.

3.3.3   EU-tyyppihyväksyntää varten kirjataan hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen VI lisäyksessä 1 vahvistettuun testausselosteeseen ainoastaan 3.2.5 tai 3.2.6 kohdan mukaisesti määritetyt huononemiskertoimet.

3.4   Huoltotoimet

Huoltotoimet on käyttöiänkartuttamisohjelman aikana suoritettava valmistajan huolto-ohjeiden mukaisesti.

3.4.1   Päästöihin vaikuttava määräaikaishuolto

3.4.1.1   Päästöihin vaikuttavat määräaikaiset huoltotoimet, kun moottoria käytetään käyttöiänkartuttamisohjelmaa varten, on tehtävä vastaavin välein kuin liikkuvan työkoneen tai moottorin loppukäyttäjälle tarkoitetuissa valmistajan huolto-ohjeissa esitetään. Huolto-ohjelmaa voidaan tarvittaessa päivittää käyttöiänkartuttamisohjelman aikana sillä edellytyksellä, että mitään huoltotoimenpidettä ei poisteta huolto-ohjelmasta sen jälkeen, kun toimenpide on suoritettu testimoottorille.

3.4.1.2   Kaikenlaiset säädöt, purkamiset, puhdistukset tai kriittisten päästöihin liittyvien komponenttien vaihtamiset, jotka tehdään päästökestojakson kuluessa määräajoin, jotta moottorin toimintateho ei alenisi, saa tehdä vain siinä laajuudessa kuin on teknisesti välttämätöntä päästöjenrajoitusjärjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta. On vältettävä tilannetta, jossa käyttöiänkartutusohjelman aikana ja moottorin tietyn käyttöajan jälkeen olisi määräaikaistoimenpiteenä vaihdettava muita kuin rutiininomaisesti vaihdettavia kriittisiä päästöihin liittyviä komponentteja. Tässä yhteydessä pidetään rutiininomaisesti vaihdettavina osina osia, jotka vaihdetaan säännöllisesti huollossa tai jotka on puhdistettava moottorin tietyn käyttöajan jälkeen.

3.4.1.3   Määräaikaishuoltovaatimuksille on saatava hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä ennen EU-tyyppihyväksynnän myöntämistä, ja ne on sisällytettävä käyttäjän käsikirjaan. Hyväksyntäviranomainen ei saa kieltäytyä hyväksymästä huoltovaatimuksia, jotka ovat tarkoituksenmukaisia ja teknisesti tarpeellisia ja joihin sisältyvät muiden muassa 1.6.1.4 kohdassa yksilöidyt vaatimukset.

3.4.1.4   Moottorin valmistajan on käyttöiänkartuttamisohjelmia varten eriteltävä kaikki seuraavien osien säätö-, puhdistus- ja (tarvittaessa) huoltotoimet sekä määräaikaiset vaihdot:

| — | pakokaasunkierrätysjärjestelmän (EGR) suodattimet ja jäähdyttimet |
| --- | --- |

—

pakokaasunkierrätysjärjestelmän (EGR) suodattimet ja jäähdyttimet

| — | kampikammion tehostetun tuuletusjärjestelmän venttiili (tarvittaessa) |
| --- | --- |

—

kampikammion tehostetun tuuletusjärjestelmän venttiili (tarvittaessa)

| — | polttoaineruiskujen suukappaleet (vain puhdistus sallittu) |
| --- | --- |

—

polttoaineruiskujen suukappaleet (vain puhdistus sallittu)

| — | polttoaineruiskut |
| --- | --- |

—

polttoaineruiskut

| — | turboahdin |
| --- | --- |

—

turboahdin

| — | elektroninen moottorinohjausyksikkö ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet |
| --- | --- |

—

elektroninen moottorinohjausyksikkö ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet

| — | hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä (ja siihen liittyvät komponentit) |
| --- | --- |

—

hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä (ja siihen liittyvät komponentit)

| — | typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä (ja siihen liittyvät komponentit) |
| --- | --- |

—

typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä (ja siihen liittyvät komponentit)

| — | pakokaasunkierrätysjärjestelmä ja kaikki siihen liittyvät ohjausventtiilit ja putket |
| --- | --- |

—

pakokaasunkierrätysjärjestelmä ja kaikki siihen liittyvät ohjausventtiilit ja putket

| — | muut pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät. |
| --- | --- |

—

muut pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät.

3.4.1.5   Kriittisiä päästöihin vaikuttavia määräaikaishuoltotoimia voidaan tehdä vain siinä tapauksessa, että ne täytyy tehdä käytön aikana ja tällaisen huoltotoimen suorittamista koskeva vaatimus ilmoitetaan moottorin tai liikkuvan työkoneen loppukäyttäjälle.

3.4.2   Määräaikaishuollon muutokset

Valmistajan on pyydettävä hyväksyntäviranomaiselta lupa, jos se haluaa suorittaa uusia määräaikaisia huoltotoimia käyttöiän kartuttamisohjelman aikana ja suositella kyseisiä toimia liikkuvien työkoneiden tai moottorien loppukäyttäjille. Pyyntöön on liitettävä uuden määräaikaisen huoltotoimen tarvetta koskevat perustelut ja tiedot huoltoväleistä.

3.4.3   Muu kuin päästöihin vaikuttava määräaikaishuolto

Muita kuin päästöihin vaikuttavia tarkoituksenmukaisia ja teknisesti tarpeellisia huoltotoimia (kuten öljynvaihto, öljyn-, polttoaineen- tai ilmansuodattimen vaihto, jäähdytysjärjestelmän huolto sekä joutokäynnin, käyntinopeuden rajoittimen, moottorin pulttien kiristyksen, venttiilivälyksen, ruiskutuksen välyksen ja mahdollisen käyttöhihnan kireyden säätö) voidaan suorittaa käyttöiänkartuttamisohjelmaan valituille moottoreille tai liikkuville työkoneille valmistajan loppukäyttäjälle suosittelemien pisimpien huoltovälien mukaisesti (ei siis esimerkiksi raskasta käyttöä varten suositelluin välein).

3.5   Korjaus

3.5.1   Käyttöiänkartuttamisohjelmassa testattavaksi valittuihin moottoreihin voidaan tehdä korjauksia vain komponentin vikaantumisen tai moottorin virhetoiminnan seurauksena. Itse moottorin, päästöjenrajoitusjärjestelmän tai polttoainejärjestelmän korjauksia ei sallita lukuun ottamatta 3.5.2 kohdassa määritellyssä laajuudessa tehtäviä korjauksia.

3.5.2   Jos moottori, päästöjenrajoitusjärjestelmä tai polttoainejärjestelmä vikaantuu käyttöiänkartutusohjelman aikana, on käynnissä oleva ohjelma mitätöitävä ja aloitettava uusi käyttöiänkartutusohjelma uudella moottorilla.

Edellistä kohtaa ei sovelleta, jos vikaantuneet komponentit korvataan vastaavilla komponenteilla, joiden käyttöikää on kartutettu vastaavalla tuntimäärällä.

4.   Moottoriluokat ja -alaluokat NRSh ja NRS lukuun ottamatta alaluokkia NRS-v-2b ja NRS-v-3

4.1   Sovellettava päästökestojaksoluokka ja vastaava huononemiskerroin määritetään tämän 4 kohdan mukaisesti.

4.2   Moottoriperheen katsotaan noudattavan moottorialaluokalle vahvistettuja raja-arvoja, kun kaikkien moottoriperhettä edustavien moottorien päästötestitulokset ovat 2 kohdassa määritetyllä huononemiskertoimella kerrottuina pienemmät tai yhtä suuret kuin kyseiselle moottorialaluokalle vahvistetut raja-arvot. Jos kuitenkin yhden tai useamman moottoriperhettä edustavan moottorin päästötestitulokset ovat 2 kohdassa määritetyllä huononemiskertoimella kerrottuina suuremmat kuin yksi tai useampi kyseiselle moottorialaluokalle vahvistettu raja-arvo, moottoriperheen ei katsota noudattavan kyseiselle moottorialaluokalle vahvistettuja raja-arvoja.

4.3   Huononemiskertoimet määritetään seuraavasti:

| 4.3.1 | Vähintään yhdelle testimoottorille, joka edustaa sellaista konfiguraatiota, jota käytettäessä HC+NOx-päästöraja-arvot kaikkein todennäköisimmin ylittyvät, ja joka on rakennettu niin, että se edustaa tuotannossa olevia moottoreita, suoritetaan päästöjen (täydellinen) testausmenettely liitteessä VI määritellyn mukaisesti vakiintuneita päästöjä edustavan tuntimäärän jälkeen. |
| --- | --- |

4.3.1

Vähintään yhdelle testimoottorille, joka edustaa sellaista konfiguraatiota, jota käytettäessä HC+NOx-päästöraja-arvot kaikkein todennäköisimmin ylittyvät, ja joka on rakennettu niin, että se edustaa tuotannossa olevia moottoreita, suoritetaan päästöjen (täydellinen) testausmenettely liitteessä VI määritellyn mukaisesti vakiintuneita päästöjä edustavan tuntimäärän jälkeen.

| 4.3.2 | Jos testataan useampi kuin yksi moottori, lasketaan kaikkien testattujen moottorien tulosten keskiarvo ja pyöristetään se samaan desimaalitarkkuuteen kuin sovellettava raja-arvo lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla. |
| --- | --- |

4.3.2

Jos testataan useampi kuin yksi moottori, lasketaan kaikkien testattujen moottorien tulosten keskiarvo ja pyöristetään se samaan desimaalitarkkuuteen kuin sovellettava raja-arvo lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla.

| 4.3.3 | Tehdään vastaava päästötestaus uudelleen moottorin vanhentamisen jälkeen. Vanhenemismenettely on suunniteltava niin, että valmistaja voi ennustaa moottorin päästökestojakson aikana tapahtuvan päästöjen huononemisen käytössä ottamalla huomioon kulumisen ja muut huononemismekanismit, jotka ovat odotettavissa tyypillisessä kuluttajakäytössä ja saattavat vaikuttaa päästötulokseen. Jos testataan useampi kuin yksi moottori, lasketaan kaikkien testattujen moottorien tulosten keskiarvo ja pyöristetään se samaan desimaalitarkkuuteen kuin sovellettava raja-arvo lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla. |
| --- | --- |

4.3.3

Tehdään vastaava päästötestaus uudelleen moottorin vanhentamisen jälkeen. Vanhenemismenettely on suunniteltava niin, että valmistaja voi ennustaa moottorin päästökestojakson aikana tapahtuvan päästöjen huononemisen käytössä ottamalla huomioon kulumisen ja muut huononemismekanismit, jotka ovat odotettavissa tyypillisessä kuluttajakäytössä ja saattavat vaikuttaa päästötulokseen. Jos testataan useampi kuin yksi moottori, lasketaan kaikkien testattujen moottorien tulosten keskiarvo ja pyöristetään se samaan desimaalitarkkuuteen kuin sovellettava raja-arvo lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla.

| 4.3.4 | Päästökestojakson lopussa kunkin säännellyn epäpuhtauden päästöt (keskimääräiset päästöt, jos sovellettavissa) jaetaan vakiintuneilla päästöillä (keskimääräiset päästöt, jos sovellettavissa) ja pyöristetään kahteen merkitsevään numeroon. Tulokseksi saatu luku on huononemiskerroin, ellei tulos ole pienempi kuin 1,00, jolloin huononemiskerroin on 1,00. |
| --- | --- |

4.3.4

Päästökestojakson lopussa kunkin säännellyn epäpuhtauden päästöt (keskimääräiset päästöt, jos sovellettavissa) jaetaan vakiintuneilla päästöillä (keskimääräiset päästöt, jos sovellettavissa) ja pyöristetään kahteen merkitsevään numeroon. Tulokseksi saatu luku on huononemiskerroin, ellei tulos ole pienempi kuin 1,00, jolloin huononemiskerroin on 1,00.

| 4.3.5 | Valmistaja voi sijoittaa vakiintuneiden päästöjen testauspisteen ja päästökestojakson väliin lisää päästötestauspisteitä. Jos välitestejä tehdään, testauspisteet on sijoitettava tasaisin välein päästökestojaksolle (±2 tuntia) ja yhden testauspisteen on oltava täyden päästökestojakson (±2 tuntia) puolivälissä. |
| --- | --- |

4.3.5

Valmistaja voi sijoittaa vakiintuneiden päästöjen testauspisteen ja päästökestojakson väliin lisää päästötestauspisteitä. Jos välitestejä tehdään, testauspisteet on sijoitettava tasaisin välein päästökestojaksolle (±2 tuntia) ja yhden testauspisteen on oltava täyden päästökestojakson (±2 tuntia) puolivälissä.

| 4.3.6 | Kunkin HC+NOx- ja CO-epäpuhtauden osalta on sovitettava suora viiva tietopisteisiin olettaen alkutestin tapahtuvan tunnin 0 kohdalla ja käyttäen pienimmän neliösumman menetelmää. Huononemiskerroin saadaan jakamalla kestojakson lopussa laskettu päästö tunnin 0 kohdalla lasketulla päästöllä.
  Kunkin epäpuhtauden huononemiskerroin soveltuvalta testisykliltä on kirjattava hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen VII lisäyksessä 1 vahvistettuun testausselosteeseen. |
| --- | --- |

4.3.6

Kunkin HC+NOx- ja CO-epäpuhtauden osalta on sovitettava suora viiva tietopisteisiin olettaen alkutestin tapahtuvan tunnin 0 kohdalla ja käyttäen pienimmän neliösumman menetelmää. Huononemiskerroin saadaan jakamalla kestojakson lopussa laskettu päästö tunnin 0 kohdalla lasketulla päästöllä.

Kunkin epäpuhtauden huononemiskerroin soveltuvalta testisykliltä on kirjattava hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen VII lisäyksessä 1 vahvistettuun testausselosteeseen.

| 4.3.7 | Lasketut huononemiskertoimet saattavat kattaa muitakin moottoriperheitä kuin sen, jonka perusteella ne määritettiin, jos valmistaja toimittaa ennen EU-tyyppihyväksyntää hyväksyntäviranomaiselle hyväksyttävät perustelut, joista käy ilmi, että asianomaisilla moottoriperheillä voidaan kohtuullisessa määrin olettaa käytetyn rakenteen ja tekniikan perusteella olevan samanlaiset päästöjen huononemiseen liittyvät ominaisuudet.
  Rakenteen ja tekniikan ryhmittelyä koskeva suuntaa-antava luettelo:






  — | tavanomaiset kaksitahtimoottorit, joita ei ole varustettu jälkikäsittelyjärjestelmällä |
| --- | --- | --- |

4.3.7

Lasketut huononemiskertoimet saattavat kattaa muitakin moottoriperheitä kuin sen, jonka perusteella ne määritettiin, jos valmistaja toimittaa ennen EU-tyyppihyväksyntää hyväksyntäviranomaiselle hyväksyttävät perustelut, joista käy ilmi, että asianomaisilla moottoriperheillä voidaan kohtuullisessa määrin olettaa käytetyn rakenteen ja tekniikan perusteella olevan samanlaiset päästöjen huononemiseen liittyvät ominaisuudet.

Rakenteen ja tekniikan ryhmittelyä koskeva suuntaa-antava luettelo:

—

tavanomaiset kaksitahtimoottorit, joita ei ole varustettu jälkikäsittelyjärjestelmällä

| — | tavanomaiset kaksitahtimoottorit, joiden katalysaattori on valmistettu samasta aktiivisesta materiaalista ja joilla on sama kuormitus ja sama määrä kennoja neliösenttimetriä kohti |
| --- | --- |

—

tavanomaiset kaksitahtimoottorit, joiden katalysaattori on valmistettu samasta aktiivisesta materiaalista ja joilla on sama kuormitus ja sama määrä kennoja neliösenttimetriä kohti

| — | kaksitahtimoottorit, joissa on kerrostettu puhdistusjärjestelmä |
| --- | --- |

—

kaksitahtimoottorit, joissa on kerrostettu puhdistusjärjestelmä

| — | kaksitahtimoottorit, joissa on kerrostettu puhdistusjärjestelmä ja joiden katalysaattori on valmistettu samasta aktiivisesta materiaalista ja joilla on sama kuormitus ja sama määrä kennoja neliösenttimetriä kohti |
| --- | --- |

—

kaksitahtimoottorit, joissa on kerrostettu puhdistusjärjestelmä ja joiden katalysaattori on valmistettu samasta aktiivisesta materiaalista ja joilla on sama kuormitus ja sama määrä kennoja neliösenttimetriä kohti

| — | katalysaattorilla varustetut nelitahtimoottorit, joissa on sama venttiilitekniikka ja identtinen voitelujärjestelmä |
| --- | --- |

—

katalysaattorilla varustetut nelitahtimoottorit, joissa on sama venttiilitekniikka ja identtinen voitelujärjestelmä

| — | nelitahtimoottorit, joita ei ole varustettu katalysaattorilla, mutta joissa on sama venttiilitekniikka ja identtinen voitelujärjestelmä. |
| --- | --- |

—

nelitahtimoottorit, joita ei ole varustettu katalysaattorilla, mutta joissa on sama venttiilitekniikka ja identtinen voitelujärjestelmä.

4.4   Päästökestojaksoluokat

4.4.1   Kun kyse on moottoriluokista, joille annetaan asetuksen (EU) 2016/1628 liitteen V taulukossa V-3 tai V-4 vaihtoehtoisia päästökestojaksojen arvoja, valmistajien on ilmoitettava kuhunkin moottoriperheeseen sovellettava päästökestojaksoluokka EU-tyyppihyväksynnän yhteydessä. Tällä luokalla tarkoitetaan moottorivalmistajan määrittämää taulukossa 3.2 annettua luokkaa, joka on lähinnä sen laitteiston odotettavissa olevaa käyttöikää, johon moottorit oletetaan asennettavan. Valmistajan on säilytettävä tiedot, jotka ovat tarpeen valmistajan kullekin moottoriperheelle valitseman päästökestojaksoluokan perustelemiseksi. Kyseiset tiedot on pyydettäessä toimitettava hyväksyntäviranomaiselle.

Taulukko 3.2

Päästökestojaksoluokat

| Päästökestojaksoluokka | Moottorin käyttötyyppi |
| --- | --- |
| Luokka 1 | Kuluttajakäyttö |
| Luokka 2 | Puoliammattimainen käyttö |
| Luokka 3 | Ammattikäyttö |

Päästökestojaksoluokka

Moottorin käyttötyyppi

Luokka 1

Kuluttajakäyttö

Luokka 2

Puoliammattimainen käyttö

Luokka 3

Ammattikäyttö

4.4.2   Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla, että ilmoitettu päästökestojaksoluokka vastaa tarkoitusta. Tietoihin, joilla valmistaja perustelee annetulle moottoriperheelle valitun päästökestojaksoluokan, voi sisältyä muiden muassa seuraavaa:

| — | selvitykset sellaisten laitteiden elinkaarista, joihin kyseessä olevat moottorit asennetaan |
| --- | --- |

—

selvitykset sellaisten laitteiden elinkaarista, joihin kyseessä olevat moottorit asennetaan

| — | käytössä vanhenneista moottoreista tehdyt tekniset arviot sen selvittämiseksi, milloin moottorin suorituskyky huononee siihen pisteeseen, jossa käyttökelpoisuus ja/tai luotettavuus kärsii niin paljon, että moottorin peruskorjaus tai vaihto on tarpeen |
| --- | --- |

—

käytössä vanhenneista moottoreista tehdyt tekniset arviot sen selvittämiseksi, milloin moottorin suorituskyky huononee siihen pisteeseen, jossa käyttökelpoisuus ja/tai luotettavuus kärsii niin paljon, että moottorin peruskorjaus tai vaihto on tarpeen

| — | takuuselvitykset ja -ajat |
| --- | --- |

—

takuuselvitykset ja -ajat

| — | moottorin käyttöikää koskeva markkinointimateriaali |
| --- | --- |

—

moottorin käyttöikää koskeva markkinointimateriaali

| — | asiakkaiden ilmoitukset moottorien rikkoutumisesta |
| --- | --- |

—

asiakkaiden ilmoitukset moottorien rikkoutumisesta

| — | moottorien erityistekniikoiden, materiaalien tai rakenteiden kestoa tunteina koskevat tekniset arviot. |
| --- | --- |

—

moottorien erityistekniikoiden, materiaalien tai rakenteiden kestoa tunteina koskevat tekniset arviot.

---

LIITE IV

Päästöjenrajoitusstrategioihin, typen oksidien rajoittamistoimenpiteisiin ja hiukkaspäästöjen rajoittamistoimenpiteisiin liittyvät vaatimukset

1.   Määritelmät, lyhenteet ja yleiset vaatimukset

1.1   Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä ja lyhenteitä:

| 1) | ’Vikakoodilla (DTC)’ tarkoitetaan numeerista tai aakkosnumeerista tunnusta, joka ilmoittaa typen oksidien poistojärjestelmän tai hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän virhetoiminnan tai luokittelee sen. |
| --- | --- |

1)

’Vikakoodilla (DTC)’ tarkoitetaan numeerista tai aakkosnumeerista tunnusta, joka ilmoittaa typen oksidien poistojärjestelmän tai hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän virhetoiminnan tai luokittelee sen.

| 2) | ’Vahvistetulla ja aktiivisella vikakoodilla’ tarkoitetaan vikakoodia, joka on tallennettuna muistissa, kunnes NCD- ja/tai PCD-järjestelmä vahvistaa virhetoiminnan olemassaolon. |
| --- | --- |

2)

’Vahvistetulla ja aktiivisella vikakoodilla’ tarkoitetaan vikakoodia, joka on tallennettuna muistissa, kunnes NCD- ja/tai PCD-järjestelmä vahvistaa virhetoiminnan olemassaolon.

| 3) | ’NCD-moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää ryhmitystä, johon kuuluvissa moottorijärjestelmissä on samat typen oksidien poistojärjestelmän virhetoimintojen (NCM) valvonta- ja havainnointimenetelmät. |
| --- | --- |

3)

’NCD-moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää ryhmitystä, johon kuuluvissa moottorijärjestelmissä on samat typen oksidien poistojärjestelmän virhetoimintojen (NCM) valvonta- ja havainnointimenetelmät.

| 4) | ’Typen oksidien poiston valvontajärjestelmällä (NCD)’ tarkoitetaan moottorin sisäistä järjestelmää, jolla voidaan






  a) | havaita typen oksidien poistojärjestelmän vika |
| --- | --- | --- |

4)

’Typen oksidien poiston valvontajärjestelmällä (NCD)’ tarkoitetaan moottorin sisäistä järjestelmää, jolla voidaan

a)

havaita typen oksidien poistojärjestelmän vika

| b) | määrittää typen oksidien poistojärjestelmän vian todennäköinen syy käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja/tai ilmoittaa tämä tieto laitteen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

b)

määrittää typen oksidien poistojärjestelmän vian todennäköinen syy käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja/tai ilmoittaa tämä tieto laitteen ulkopuolelle.

| 5) | ’Typen oksidien poistojärjestelmän virhetoiminnalla (NCM)’ tarkoitetaan yritystä muuttaa luvattomasti moottorin typen oksidien poistojärjestelmää tai järjestelmään vaikuttavaa virhetoimintaa, joka saattaa olla luvattoman muuttamisen seurausta. Tällaisen virhetoiminnan katsotaan tässä asetuksessa vaativan varoituksen tai käyttäjän toimenpiteitä edellyttävän järjestelmän aktivoinnin, kun virhetoiminta on havaittu. |
| --- | --- |

5)

’Typen oksidien poistojärjestelmän virhetoiminnalla (NCM)’ tarkoitetaan yritystä muuttaa luvattomasti moottorin typen oksidien poistojärjestelmää tai järjestelmään vaikuttavaa virhetoimintaa, joka saattaa olla luvattoman muuttamisen seurausta. Tällaisen virhetoiminnan katsotaan tässä asetuksessa vaativan varoituksen tai käyttäjän toimenpiteitä edellyttävän järjestelmän aktivoinnin, kun virhetoiminta on havaittu.

| 6) | ’Hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmällä (PCD)’ tarkoitetaan moottorin sisäistä järjestelmää, jolla voidaan






  a) | havaita hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän vika |
| --- | --- | --- |

6)

’Hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmällä (PCD)’ tarkoitetaan moottorin sisäistä järjestelmää, jolla voidaan

a)

havaita hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän vika

| b) | määrittää hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän vian todennäköinen syy käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja/tai ilmoittaa tämä tieto laitteen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

b)

määrittää hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän vian todennäköinen syy käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja/tai ilmoittaa tämä tieto laitteen ulkopuolelle.

| 7) | ’Hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän virhetoiminnalla (PCM)’ tarkoitetaan yritystä muuttaa luvattomasti moottorin hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmää tai siihen vaikuttavaa virhetoimintaa, joka saattaa olla luvattoman muuttamisen seurausta. Tällaisen virhetoiminnan katsotaan tässä asetuksessa vaativan varoituksen, kun virhetoiminta on havaittu. |
| --- | --- |

7)

’Hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän virhetoiminnalla (PCM)’ tarkoitetaan yritystä muuttaa luvattomasti moottorin hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmää tai siihen vaikuttavaa virhetoimintaa, joka saattaa olla luvattoman muuttamisen seurausta. Tällaisen virhetoiminnan katsotaan tässä asetuksessa vaativan varoituksen, kun virhetoiminta on havaittu.

| 8) | ’PCD-moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää ryhmitystä, johon kuuluvissa moottorijärjestelmissä on samat hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän virhetoimintojen (PCM) valvonta- ja havainnointimenetelmät. |
| --- | --- |

8)

’PCD-moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää ryhmitystä, johon kuuluvissa moottorijärjestelmissä on samat hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän virhetoimintojen (PCM) valvonta- ja havainnointimenetelmät.

| 9) | ’Lukulaitteella’ tarkoitetaan ulkoista testilaitetta, jota käytetään ulkoiseen viestintään NCD- ja/tai PCD-järjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

9)

’Lukulaitteella’ tarkoitetaan ulkoista testilaitetta, jota käytetään ulkoiseen viestintään NCD- ja/tai PCD-järjestelmän kanssa.

1.2   Ympäristön lämpötila

Sen estämättä, mitä 2 artiklan 7 kohdassa säädetään, sovelletaan silloin, kun ympäristön lämpötilalla viitataan muihin ympäristöihin kuin laboratorioon, seuraavia säännöksiä:

| 1.2.1 | Testauspenkkiin asennetun moottorin tapauksessa ympäristön lämpötila on moottoriin syötettävän palamisilman lämpötila ennen mitään testattavan moottorin osaa. |
| --- | --- |

1.2.1

Testauspenkkiin asennetun moottorin tapauksessa ympäristön lämpötila on moottoriin syötettävän palamisilman lämpötila ennen mitään testattavan moottorin osaa.

| 1.2.2 | Liikkuvaan työkoneeseen asennetun moottorin tapauksessa ympäristön lämpötila on ilman lämpötila välittömästi liikkuvan työkoneen ulkopuolella. |
| --- | --- |

1.2.2

Liikkuvaan työkoneeseen asennetun moottorin tapauksessa ympäristön lämpötila on ilman lämpötila välittömästi liikkuvan työkoneen ulkopuolella.

2.   Päästöjenrajoitusstrategioihin liittyvät tekniset vaatimukset

2.1   Tätä 2 kohtaa sovelletaan niiden luokkiin NRE, NRG, IWP, IWA, RLL ja RLR kuuluvien elektronisesti ohjattujen ja asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II asetettuja vaiheen V päästöraja-arvoja noudattavien moottoreiden tapauksessa, joissa elektronista ohjausta käytetään syötettävän polttoainemäärän ja polttoainesyötön ajoituksen määrittämiseen tai joissa elektronista ohjausta käytetään typen oksidien vähentämiseen käytettävän päästöjenrajoitusjärjestelmän aktivointiin, deaktivointiin tai modulointiin.

2.2   Päästöjenrajoituksen perusstrategiaa koskevat vaatimukset

2.2.1   Päästöjenrajoituksen perusstrategia on suunniteltava siten, että moottori on sen avulla tavanomaisessa käytössä tämän asetuksen säännösten mukainen. Tavanomainen käyttö ei rajoitu 2.4 kohdassa määriteltyihin rajoittamisolosuhteisiin.

2.2.2   Päästöjenrajoituksen perusstrategiat ovat muun muassa mutta eivät pelkästään malleja tai algoritmeja, joilla valvotaan seuraavia:

| a) | polttoaineenruiskutuksen tai sytytyksen ajoitus (moottorin ajoitus) |
| --- | --- |

a)

polttoaineenruiskutuksen tai sytytyksen ajoitus (moottorin ajoitus)

| b) | pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR) |
| --- | --- |

b)

pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR)

| c) | SCR-katalyttireagenssin annostus. |
| --- | --- |

c)

SCR-katalyttireagenssin annostus.

2.2.3   Kaikki päästöjenrajoituksen perusstrategiat, jotka pystyvät erottamaan moottorin toiminnan standardoidun EU-tyyppihyväksyntätestin ja muiden käyttötilanteiden välillä ja myöhemmin vähentämään päästöjenrajoituksen tasoa, kun ei toimita olosuhteissa, jotka oleellisesti kuuluvat EU-tyyppihyväksyntämenettelyyn, ovat kiellettyjä.

2.3   Päästöjenrajoituksen lisästrategiaa koskevat vaatimukset

2.3.1   Moottori tai liikkuva työkone voi aktivoida päästöjenrajoituksen lisästrategian sillä edellytyksellä, että strategia

| 2.3.1.1 | ei pysyvästi vähennä päästöjenrajoitusjärjestelmän tehoa |
| --- | --- |

2.3.1.1

ei pysyvästi vähennä päästöjenrajoitusjärjestelmän tehoa

| 2.3.1.2 | toimii ainoastaan 2.4.1, 2.4.2 tai 2.4.3 kohdassa täsmennettyjen rajoittamisolosuhteiden ulkopuolella, kun kyse on 2.3.5 kohdassa mainituista tarkoituksista, ja enintään näiden tarkoitusten täyttämiseen tarvittavan ajan, ellei 2.3.1.3, 2.3.2 ja 2.3.4 kohdassa muuta sallita |
| --- | --- |

2.3.1.2

toimii ainoastaan 2.4.1, 2.4.2 tai 2.4.3 kohdassa täsmennettyjen rajoittamisolosuhteiden ulkopuolella, kun kyse on 2.3.5 kohdassa mainituista tarkoituksista, ja enintään näiden tarkoitusten täyttämiseen tarvittavan ajan, ellei 2.3.1.3, 2.3.2 ja 2.3.4 kohdassa muuta sallita

| 2.3.1.3 | aktivoituu 2.4.1, 2.4.2 tai 2.4.3 kohdassa täsmennetyissä rajoittamisolosuhteissa vain poikkeuksellisesti, kun sen osoitetaan olevan tarpeen 2.3.5 kohdassa mainittujen tarkoitusten täyttämiseksi ja hyväksyntäviranomainen on sen hyväksynyt, ja silloinkin enintään näiden tarkoitusten täyttämiseen tarvittavan ajan |
| --- | --- |

2.3.1.3

aktivoituu 2.4.1, 2.4.2 tai 2.4.3 kohdassa täsmennetyissä rajoittamisolosuhteissa vain poikkeuksellisesti, kun sen osoitetaan olevan tarpeen 2.3.5 kohdassa mainittujen tarkoitusten täyttämiseksi ja hyväksyntäviranomainen on sen hyväksynyt, ja silloinkin enintään näiden tarkoitusten täyttämiseen tarvittavan ajan

| 2.3.1.4 | varmistaa, että päästöjenrajoitusstrategian teho on mahdollisimman lähellä päästöjenrajoituksen perusstrategian tehoa. |
| --- | --- |

2.3.1.4

varmistaa, että päästöjenrajoitusstrategian teho on mahdollisimman lähellä päästöjenrajoituksen perusstrategian tehoa.

2.3.2   Kun päästöjenrajoituksen lisästrategia aktivoidaan EU-tyyppihyväksyntätestin aikana, aktivoitumista ei saa rajoittaa tapahtumaan vain 2.4 kohdassa vahvistettujen rajoittamisolosuhteiden ulkopuolella eikä sen tarkoitus saa rajoittua pelkästään 2.3.5 kohdassa esitettyihin kriteereihin.

2.3.3   Kun päästöjenrajoituksen lisästrategiaa ei aktivoida EU-tyyppihyväksyntätestin aikana, on osoitettava, että päästöjenrajoituksen lisästrategia on aktiivinen vain 2.3.5 kohdassa mainittuihin tarkoituksiin tarvittavan ajan.

2.3.4   Käyttö kylmässä lämpötilassa

Päästöjenrajoituksen lisästrategia voi aktivoitua pakokaasujen kierrätysjärjestelmällä (EGR-järjestelmä) varustetussa moottorissa 2.4 kohdassa vahvistetuista rajoittamisolosuhteista huolimatta, kun ympäristön lämpötila on alle 275 K (2 °C) ja kun toinen seuraavista edellytyksistä täyttyy:

| a) | imusarjan lämpötila on enintään seuraavasta yhtälöstä saatava lämpötila: IMTc = PIM / 15,75 + 304,4, jossa IMTc on laskettu imusarjan lämpötila [K] ja PIM on imusarjan absoluuttinen paine [kPa] |
| --- | --- |

a)

imusarjan lämpötila on enintään seuraavasta yhtälöstä saatava lämpötila: IMTc = PIM / 15,75 + 304,4, jossa IMTc on laskettu imusarjan lämpötila [K] ja PIM on imusarjan absoluuttinen paine [kPa]

| b) | moottorin jäähdytysaineen lämpötila on enintään seuraavasta yhtälöstä saatava lämpötila: ECTc = PIM / 14,004 + 325,8, jossa ECTc on laskettu moottorin jäähdytysaineen lämpötila [K] ja PIM on imusarjan absoluuttinen paine [kPa]. |
| --- | --- |

b)

moottorin jäähdytysaineen lämpötila on enintään seuraavasta yhtälöstä saatava lämpötila: ECTc = PIM / 14,004 + 325,8, jossa ECTc on laskettu moottorin jäähdytysaineen lämpötila [K] ja PIM on imusarjan absoluuttinen paine [kPa].

2.3.5   Ellei 2.3.2 kohdassa muuta sallita, päästöjenrajoituksen lisästrategia voidaan aktivoida vain seuraavia tarkoituksia varten:

| a) | ajoneuvon sisäisten signaalien vaikutuksesta moottorin (mukaan lukien ilmankäsittelylaitteen suojaaminen) ja/tai liikkuvan työkoneen, johon moottori asennetaan, suojaamiseksi vaurioilta |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon sisäisten signaalien vaikutuksesta moottorin (mukaan lukien ilmankäsittelylaitteen suojaaminen) ja/tai liikkuvan työkoneen, johon moottori asennetaan, suojaamiseksi vaurioilta

| b) | käyttöturvallisuuden vuoksi |
| --- | --- |

b)

käyttöturvallisuuden vuoksi

| c) | liiallisten päästöjen estoon, kylmäkäynnistyksen tai moottorin lämmityksen aikana, sammuttamisen aikana |
| --- | --- |

c)

liiallisten päästöjen estoon, kylmäkäynnistyksen tai moottorin lämmityksen aikana, sammuttamisen aikana

| d) | jos sitä käytetään tasapainottavasti rajoittamaan yhden säännellyn epäpuhtauden päästöjä tietyissä ympäristö- tai käyttöoloissa, jotta voidaan rajoittaa kaikkien muiden säänneltyjen epäpuhtauksien päästöt niihin rajoihin, joita kyseiseen moottoriin sovelletaan. Tarkoituksena on tasoittaa luonnollisia ilmiöitä siten, että kaikkia päästöjen ainesosia voidaan hyväksyttävästi rajoittaa. |
| --- | --- |

d)

jos sitä käytetään tasapainottavasti rajoittamaan yhden säännellyn epäpuhtauden päästöjä tietyissä ympäristö- tai käyttöoloissa, jotta voidaan rajoittaa kaikkien muiden säänneltyjen epäpuhtauksien päästöt niihin rajoihin, joita kyseiseen moottoriin sovelletaan. Tarkoituksena on tasoittaa luonnollisia ilmiöitä siten, että kaikkia päästöjen ainesosia voidaan hyväksyttävästi rajoittaa.

2.3.6   Valmistajan on osoitettava tutkimuslaitokselle EU-tyyppihyväksyntätestin aikana, että kaikkien päästöjenrajoituksen lisästrategioiden toiminta on tämän kohdan säännösten mukaista. Osoittamiseen on sisällyttävä 2.6 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen arviointi.

2.3.7   Päästöjenrajoituksen lisästrategioiden kaikki toiminta, joka ei ole 2.3.1–2.3.5 kohdan mukaista, on kielletty.

2.4   Rajoittamisolosuhteet

Rajoittamisolosuhteissa täsmennetään korkeus merenpinnasta, ympäristön lämpötila ja moottorin jäähdytysnesteen lämpötila-alue, jotka määrittävät sen, voidaanko päästöjenrajoituksen lisästrategiat aktivoida yleisesti vai vain 2.3 kohdan mukaisesti poikkeustapauksissa.

Rajoittamisolosuhteet määrittelevät ilmanpaineen, joka mitataan absoluuttisena staattisena paineena (märkä tai kuiva), jäljempänä ’ilmanpaine’.

2.4.1   Luokkien IWP ja IWA moottoreihin sovellettavat rajoittamisolosuhteet:

| a) | korkeus merenpinnasta enintään 500 metriä (tai vastaava ilmanpaine 95,5 kPa) |
| --- | --- |

a)

korkeus merenpinnasta enintään 500 metriä (tai vastaava ilmanpaine 95,5 kPa)

| b) | ympäristön lämpötila 275–303 K (2–30 °C) |
| --- | --- |

b)

ympäristön lämpötila 275–303 K (2–30 °C)

| c) | moottorin jäähdytysaineen lämpötila yli 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

moottorin jäähdytysaineen lämpötila yli 343 K (70 °C).

2.4.2   Luokan RLL moottoreihin sovellettavat rajoittamisolosuhteet:

| a) | korkeus merenpinnasta enintään 1 000 metriä (tai vastaava ilmanpaine 90 kPa) |
| --- | --- |

a)

korkeus merenpinnasta enintään 1 000 metriä (tai vastaava ilmanpaine 90 kPa)

| b) | ympäristön lämpötila 275–303 K (2–30 °C) |
| --- | --- |

b)

ympäristön lämpötila 275–303 K (2–30 °C)

| c) | moottorin jäähdytysaineen lämpötila yli 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

moottorin jäähdytysaineen lämpötila yli 343 K (70 °C).

2.4.3   Luokkien NRE, NRG ja RLR moottoreihin sovellettavat rajoittamisolosuhteet:

| a) | ilmanpaine vähintään 82,5 kPa |
| --- | --- |

a)

ilmanpaine vähintään 82,5 kPa

| b) | ympäristön lämpötila:






  — | vähintään 266 K (– 7 °C) |
| --- | --- | --- |

b)

ympäristön lämpötila:

—

vähintään 266 K (– 7 °C)

| — | enintään seuraavasta yhtälöstä saatava lämpötila määritellyssä ilmanpaineessa: Tc = – 0,4514 × (101,3 – Pb) + 311, jossa Tc on laskettu ympäristön ilman lämpötila [K] ja Pb on ilmanpaine [kPa] |
| --- | --- |

—

enintään seuraavasta yhtälöstä saatava lämpötila määritellyssä ilmanpaineessa: Tc = – 0,4514 × (101,3 – Pb) + 311, jossa Tc on laskettu ympäristön ilman lämpötila [K] ja Pb on ilmanpaine [kPa]

| c) | moottorin jäähdytysaineen lämpötila yli 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

moottorin jäähdytysaineen lämpötila yli 343 K (70 °C).

2.5   Jos ympäristön lämpötilan arvioimiseen käytetään moottorin imuilman lämpötila-anturia, on moottorityypille tai moottoriperheelle arvioitava näiden kahden mittauspisteen nimellisero. Jos mitattua imuilman lämpötilaa käytetään, sitä on mukautettava nimelliseroa vastaavalla määrällä, jotta voidaan arvioida ympäristön lämpötila kyseistä moottorityyppiä tai moottoriperhettä käyttävälle kokoonpanolle.

Ero on arvioitava hyvän teknisen käytännön mukaisesti käyttäen perustana mm. seuraavia teknisiä elementtejä (laskelmat, simulaatiot, koetulokset, data jne.):

| a) | tyypilliset liikkuvan työkoneen luokat, joihin kyseinen moottorityyppi tai -perhe asennetaan, ja |
| --- | --- |

a)

tyypilliset liikkuvan työkoneen luokat, joihin kyseinen moottorityyppi tai -perhe asennetaan, ja

| b) | valmistajan alkuperäiselle laitevalmistajalle antamat asennusohjeet. |
| --- | --- |

b)

valmistajan alkuperäiselle laitevalmistajalle antamat asennusohjeet.

Arviointiraportti on pyynnöstä toimitettava hyväksyntäviranomaiselle.

2.6   Asiakirjavaatimukset

Valmistajan on noudatettava hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen I osassa A olevassa 1.4 kohdassa ja kyseisen liitteen lisäyksessä 2 esitettyjä asiakirjavaatimuksia.

3.   Typen oksidien poistotoimenpiteisiin liittyvät tekniset vaatimukset

3.1   Tätä 3 kohtaa sovelletaan niiden luokkiin NRE, NRG, IWP, IWA, RLL ja RLR kuuluvien elektronisesti ohjattujen ja asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II asetettuja vaiheen V päästöraja-arvoja noudattavien moottoreiden tapauksessa, joissa elektronista ohjausta käytetään syötettävän polttoainemäärän ja polttoainesyötön ajoituksen määrittämiseen tai joissa elektronista ohjausta käytetään typen oksidien vähentämiseen käytettävän päästöjenrajoitusjärjestelmän aktivointiin, deaktivointiin tai modulointiin.

3.2   Valmistajan on toimitettava täydelliset tiedot typen oksidien poistojärjestelmien toiminnallisista piirteistä käyttäen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä I esitettyjä asiakirjoja.

3.3   Typen oksidien poistojärjestelmän on oltava toimintakunnossa kaikissa ympäristöolosuhteissa, joita säännöllisesti esiintyy Euroopan unionin alueella, erityisesti matalissa ympäristön lämpötiloissa.

3.4   Valmistajan on osoitettava, että käytettäessä reagenssia ammoniakkipäästöt eivät EU-tyyppihyväksyntämenettelyn soveltuvan päästötestisyklin aikana ylitä luokan RLL moottorien tapauksessa keskiarvoa 25 ppm ja kaikkien muiden soveltuvien luokkien tapauksessa keskiarvoa 10 ppm.

3.5   Jos liikkuvaan työkoneeseen asennetaan tai liitetään reagenssisäiliöt, säiliöiden sisältämästä reagenssista on voitava ottaa näyte. Näytteenottopisteen on oltava helposti saavutettavissa ilman erikoistyökalujen tai -laitteiden käyttöä.

3.6   Edellä 3.2–3.5 kohdassa vahvistettujen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| a) | luokan NRG moottorit: tämän liitteen lisäyksessä 1 vahvistetut tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

a)

luokan NRG moottorit: tämän liitteen lisäyksessä 1 vahvistetut tekniset vaatimukset

| b) | luokan NRE moottorit:






  i) | lisäyksessä 2 vahvistetut vaatimukset, kun moottori on tarkoitettu käytettäväksi yksinomaan luokkaan IWP tai IWA kuuluvien vaiheen V moottorien sijasta asetuksen (EU) 2016/1628 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdan mukaisesti, tai |
| --- | --- | --- |

b)

luokan NRE moottorit:

i)

lisäyksessä 2 vahvistetut vaatimukset, kun moottori on tarkoitettu käytettäväksi yksinomaan luokkaan IWP tai IWA kuuluvien vaiheen V moottorien sijasta asetuksen (EU) 2016/1628 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdan mukaisesti, tai

| ii) | lisäyksessä 1 vahvistetut vaatimukset, kun moottori ei kuulu i luetelmakohdan soveltamisalaan |
| --- | --- |

ii)

lisäyksessä 1 vahvistetut vaatimukset, kun moottori ei kuulu i luetelmakohdan soveltamisalaan

| c) | luokkien IWP, IWA ja RLR moottorit: lisäyksessä 2 vahvistetut tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

c)

luokkien IWP, IWA ja RLR moottorit: lisäyksessä 2 vahvistetut tekniset vaatimukset

| d) | luokan RLL moottorit: lisäyksessä 3 vahvistetut tekniset vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

luokan RLL moottorit: lisäyksessä 3 vahvistetut tekniset vaatimukset.

4.   Hiukkaspäästöjen rajoittamistoimenpiteisiin liittyvät tekniset vaatimukset

4.1   Tätä kohtaa sovelletaan hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmällä varustettuihin moottoreihin, jotka kuuluvat niihin alaluokkiin, joihin sovelletaan hiukkasmäärän raja-arvoa asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II vahvistettujen vaiheen V päästörajojen mukaisesti. Kun typen oksidien poistojärjestelmässä ja hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmässä on samat fyysiset komponentit (esim. sama substraatti (SCR ja suodatin), sama pakokaasun lämpötilaa mittaava anturi), tämän 4 kohdan vaatimuksia ei sovelleta mihinkään komponenttiin tai virhetoimintaan, jos hyväksyntäviranomainen tarkasteltuaan valmistajan toimittamaa perusteltua arviointia katsoo, että tämän 4 kohdan piiriin kuuluva hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän virhetoiminta johtaisi vastaavaan, 3 kohdan piiriin kuuluvaan typen oksidien poistojärjestelmän virhetoimintaan.

4.2   Hiukkaspäästöjen rajoittamistoimenpiteisiin sovellettavat yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset määritellään lisäyksessä 4.

Lisäys 1

Luokkien NRE ja NRG moottorien typen oksidien poistojärjestelmiin sovellettavat tekniset lisävaatimukset, mukaan luettuna kyseisten järjestelmien osoittamiseksi käytettävä menetelmä

1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä vahvistetaan lisävaatimukset, jotka liittyvät typen oksidien poistojärjestelmien asianmukaisen toiminnan varmistamiseen. Lisäyksessä esitetään myös sellaisia moottoreita koskevat vaatimukset, joissa käytetään reagenssia päästöjen vähentämiseksi. EU-tyyppihyväksynnän myöntämisen ehtona on oltava, että sovelletaan tässä lisäyksessä esitettyjä vaatimuksia, jotka koskevat käyttäjän ohjeita, asennusasiakirjoja, käyttäjän varoitusjärjestelmää, käyttäjän toimenpiteitä vaativaa järjestelmää ja reagenssin jäätymissuojausta.

2.   Yleiset vaatimukset

Moottori on varustettava typen oksidien poiston valvontajärjestelmällä (NCD), joka kykenee tunnistamaan typen oksidien poistojärjestelmän virhetoiminnat. Kaikki tämän 2 kohdan piiriin kuuluvat moottorit on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ne voivat täyttää nämä vaatimukset moottorin koko tavanomaisen käyttöiän sen tavanomaisissa käyttöoloissa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on hyväksyttävää, että moottoreissa, joita on käytetty pitempään kuin asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä täsmennetty päästökestojakso, esiintyy jossain määrin typen oksidien poiston valvontajärjestelmän (NCD) suorituskyvyn ja herkkyyden heikentymistä siten, että tässä liitteessä täsmennetyt kynnysarvot voivat ylittyä, ennen kuin varoitusjärjestelmä ja/tai käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituvat.

2.1   Vaaditut tiedot

2.1.1   Jos päästöjenrajoitusjärjestelmässä tarvitaan reagenssia, valmistajan on ilmoitettava reagenssin tyyppi, tiedot pitoisuudesta reagenssin ollessa liuoksena, käyttölämpötilaa koskevat ehdot ja viittaukset kansainvälisiin standardeihin reagenssin koostumuksen, laadun ja muiden ominaisuuksien osalta hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä I olevan B osan mukaisesti.

2.1.2   Hyväksyntäviranomaiselle on EU-tyyppihyväksynnän yhteydessä toimitettava yksityiskohtaiset kirjalliset tiedot, joissa kattavasti kuvataan 4 kohdan mukaisen käyttäjän varoitusjärjestelmän ja 5 kohdan mukaisen käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminnalliset ominaisuudet.

2.1.3   Valmistajan on toimitettava alkuperäiselle laitevalmistajalle asiakirjat, joissa on ohjeet moottorin asentamiseksi liikkuvaan työkoneeseen siten, että moottori, sen päästöjenrajoitusjärjestelmä ja liikkuvan työkoneen osat toimivat tämän lisäyksen vaatimusten mukaisesti. Asiakirjoihin on sisällytettävä moottoria koskevat tarkat tekniset vaatimukset (ohjelmisto, laitteet ja viestintä), joita moottorin asianmukainen asentaminen liikkuvaan työkoneeseen edellyttää.

2.2   Käyttöolosuhteet

2.2.1   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmän on toimittava seuraavissa olosuhteissa:

| a) | ympäristön lämpötila 266 K – 308 K (– 7 °C – + 35 °C) |
| --- | --- |

a)

ympäristön lämpötila 266 K – 308 K (– 7 °C – + 35 °C)

| b) | korkeus merenpinnasta alle 1 600 metriä |
| --- | --- |

b)

korkeus merenpinnasta alle 1 600 metriä

| c) | moottorin jäähdytysaineen lämpötila yli 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

moottorin jäähdytysaineen lämpötila yli 343 K (70 °C).

Tätä 2 kohtaa ei sovelleta reagenssisäiliön täyttötason valvontaan, jonka on toimittava kaikissa olosuhteissa, joissa mittaaminen on teknisesti mahdollista (esimerkiksi kaikki olosuhteet, joissa nestemäinen reagenssi ei ole jäätynyt).

2.3   Reagenssin jäätymissuojaus

2.3.1   Voidaan käyttää lämmitettyä tai lämmittämätöntä reagenssisäiliötä ja annostusjärjestelmää. Lämmitetyn järjestelmän on oltava 2.3.2 kohdan vaatimusten mukainen. Lämmittämättömän järjestelmän on oltava 2.3.3 kohdan vaatimusten mukainen.

2.3.1.1   Lämmittämättömän reagenssisäiliön ja annostusjärjestelmän käytöstä on ilmoitettava liikkuvan työkoneen loppukäyttäjälle tarkoitetuissa kirjallisissa ohjeissa.

2.3.2   Reagenssisäiliö ja annostusjärjestelmä

2.3.2.1   Jos reagenssi on jäätynyt, sen on oltava käytettävissä viimeistään 70 minuutin kuluttua siitä, kun moottori on käynnistetty ympäristön lämpötilassa 266 K (– 7 °C).

2.3.2.2   Lämmitetyn järjestelmän suunnittelukriteerit

Lämmitetty järjestelmä on suunniteltava siten, että se täyttää tässä 2 kohdassa asetetut suorituskykyä koskevat vaatimukset, kun sitä testataan määritellyn menettelyn mukaisesti.

2.3.2.2.1   Reagenssisäiliötä ja annostusjärjestelmää on seisotettava lämpötilassa 255 K (– 18 °C) 72 tunnin ajan tai kunnes reagenssi on kiinteää sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin.

2.3.2.2.2   Edellä 2.3.2.2.1 kohdassa tarkoitetun seisontajakson jälkeen liikkuva työkone tai moottori on käynnistettävä ja sitä on käytettävä ympäristön lämpötilassa, joka on enintään 266 K (– 7 °C), seuraavasti:

| a) | 10–20 minuuttia joutokäyntiä ja sen jälkeen |
| --- | --- |

a)

10–20 minuuttia joutokäyntiä ja sen jälkeen

| b) | enintään 50 minuuttia enintään 40 prosentilla nimelliskuormasta. |
| --- | --- |

b)

enintään 50 minuuttia enintään 40 prosentilla nimelliskuormasta.

2.3.2.2.3   Kun 2.3.2.2.2 kohdan mukainen testimenettely päättyy, reagenssin annostelujärjestelmän on oltava täysin toimintavalmis.

2.3.2.3   Suunnittelupiirteiden arviointi voidaan tehdä kylmässä testitilassa käyttämällä kokonaista liikkuvaa työkonetta tai käyttämällä osia, jotka edustavat liikkuvaan työkoneeseen asennettavaksi tarkoitettuja osia, tai kenttäkokeiden pohjalta.

2.3.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmän ja käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen lämmittämättömässä järjestelmässä

2.3.3.1   Jäljempänä 4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostusta ei tapahdu ympäristön lämpötilassa ≤ 266 K (– 7 °C).

2.3.3.2   Jäljempänä 5.4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostusta ei tapahdu ympäristön lämpötilassa ≤ 266 K (– 7 °C) viimeistään 70 minuutin kuluttua moottorin käynnistämisestä.

2.4   Valvontavaatimukset

2.4.1   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmän (NCD) on kyettävä tunnistamaan typen oksidien poistojärjestelmän virhetoiminnat (NCM) tietokoneen muistiin tallennettujen valvontajärjestelmän vikakoodien avulla ja ilmoittamaan nämä tiedot pyynnöstä laitteen ulkopuolelle.

2.4.2   Vikakoodien kirjaamista koskevat vaatimukset

2.4.2.1   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmän on kirjattava vikakoodi jokaiselle erilliselle typen oksidien poistojärjestelmän virhetoiminnalle.

2.4.2.2   Moottorin oltua käynnissä 60 minuutin ajan typen oksidien poiston valvontajärjestelmän on pääteltävä, esiintyykö siinä havaittavissa oleva virhetoiminta. Tässä vaiheessa tallennetaan ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi ja varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava 4 kohdan mukaisesti.

2.4.2.3   Jos vaaditaan yli 60 minuutin käyntiaika, jotta valvontalaitteet voivat tarkasti todeta ja vahvistaa typen oksidien poistojärjestelmän virhetoiminnan (esim. tilastollisia malleja käyttävät tai liikkuvan työkoneen nesteenkulutusta seuraavat valvontalaitteet), hyväksyntäviranomainen voi sallia pidemmän valvontajakson sillä edellytyksellä, että valmistaja perustelee pitemmän jakson tarpeellisuuden (esim. teknisillä syillä, kokeellisilla tuloksilla tai yrityksen sisäisillä kokemuksilla).

2.4.3   Vikakoodien poistamista koskevat vaatimukset

| a) | Typen oksidien poiston valvontajärjestelmä ei saa itse poistaa vikakoodeja tietokoneen muistista, ennen kuin kyseiseen vikakoodiin liittyvä vika on korjattu. |
| --- | --- |

a)

Typen oksidien poiston valvontajärjestelmä ei saa itse poistaa vikakoodeja tietokoneen muistista, ennen kuin kyseiseen vikakoodiin liittyvä vika on korjattu.

| b) | Typen oksidien poiston valvontajärjestelmä voi poistaa kaikki vikakoodit, kun moottorin valmistajan pyynnöstä toimittama järjestelmän oma lukulaite tai huoltotyökalu sitä pyytää, tai käyttämällä moottorin valmistajan antamaa pääsykoodia. |
| --- | --- |

b)

Typen oksidien poiston valvontajärjestelmä voi poistaa kaikki vikakoodit, kun moottorin valmistajan pyynnöstä toimittama järjestelmän oma lukulaite tai huoltotyökalu sitä pyytää, tai käyttämällä moottorin valmistajan antamaa pääsykoodia.

2.4.4   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmää ei saa ohjelmoida tai muutoin säätää siten, että sen aktivointi poistuu osittain tai kokonaan liikkuvan työkoneen iän perusteella moottorin todellisen käyttöiän aikana, eikä järjestelmä saa sisältää algoritmeja tai strategioita, joiden tehtävänä on alentaa typen oksidien poiston valvontajärjestelmän tehoa ajan mittaan.

2.4.5   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmän kaikki uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit tai käyttöparametrit on suojattava luvattomilta muutoksilta.

2.4.6   NCD-moottoriperhe

NCD-moottoriperheen kokoonpanon määrittelee valmistaja. Moottorien ryhmitteleminen NCD-moottoriperheeksi edellyttää hyvää teknistä arviota ja hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää.

Moottorit, jotka eivät kuulu samaan moottoriperheeseen, voivat kuitenkin kuulua samaan NCD-moottoriperheeseen.

2.4.6.1   NCD-moottoriperheen määritysparametrit

NCD-moottoriperhe voidaan määrittää tärkeimpien suunnitteluparametrien avulla, joiden on oltava yhteiset saman perheen moottoreille.

Jotta moottorien voidaan katsoa kuuluvan samaan NCD-moottoriperheeseen, niillä on oltava seuraavat samat perusparametrit:

| a) | päästöjenrajoitusjärjestelmät |
| --- | --- |

a)

päästöjenrajoitusjärjestelmät

| b) | NCD-valvonnan menetelmät |
| --- | --- |

b)

NCD-valvonnan menetelmät

| c) | NCD-valvonnan perusteet |
| --- | --- |

c)

NCD-valvonnan perusteet

| d) | valvontaparametrit (esim. taajuus). |
| --- | --- |

d)

valvontaparametrit (esim. taajuus).

Valmistajan on osoitettava nämä yhtäläisyydet soveltuvan teknisen demonstraation tai muiden asianmukaisten menettelyjen avulla ja saatava esitykselle hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

Valmistaja voi pyytää hyväksyntäviranomaiselta hyväksyntää NCD-järjestelmän valvonta- ja havaitsemismenetelmien pienille eroille, jotka johtuvat moottorin kokoonpanon eroavaisuuksista, jos valmistaja pitää näitä menetelmiä samanlaisina ja ne eroavat toisistaan ainoastaan siinä määrin, että ne sopivat tarkasteltavien komponenttien erityispiirteisiin (esim. koko tai pakokaasuvirta), tai niiden yhtäläisyydet ovat hyvän teknisen arvion mukaan perusteltuja.

3.   Huoltovaatimukset

3.1   Valmistajan on huolehdittava siitä, että kaikille uusien moottoreiden tai koneiden loppukäyttäjille annetaan päästöjenrajoitusjärjestelmää ja sen asianmukaista toimintaa koskevat kirjalliset ohjeet liitteen XV mukaisesti.

4.   Käyttäjän varoitusjärjestelmä

4.1   Liikkuvassa työkoneessa on oltava visuaalinen varoitusjärjestelmä, joka kertoo käyttäjälle, että on havaittu ilmiö (reagenssitaso on alhainen, reagenssin laatu on väärä, annostelu on keskeytynyt tai järjestelmässä on 9 kohdassa täsmennetty vika), joka johtaa siihen, että käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu, ellei ongelmaa korjata ajoissa. Varoitusjärjestelmän on pysyttävä aktiivisena silloin, kun 5 kohdassa kuvattu käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut.

4.2   Varoitus ei saa olla sama kuin varoitus, jota käytetään vikojen tai moottorin kunnossapitotoimien ilmoittamiseen, mutta se voi käyttää samaa varoitusjärjestelmää.

4.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmään voi kuulua yksi tai useampia merkkivaloja tai lyhyen viestin näyttö, joihin voi esimerkiksi sisältyä viestejä, joilla ilmaistaan selkeästi seuraavia tietoja:

| a) | jäljellä oleva aika ennen käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen tai toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumista |
| --- | --- |

a)

jäljellä oleva aika ennen käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen tai toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumista

| b) | käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen tai toisen vaiheen järjestelmän vaikutustaso, esimerkiksi vääntömomentin alenemisen taso |
| --- | --- |

b)

käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen tai toisen vaiheen järjestelmän vaikutustaso, esimerkiksi vääntömomentin alenemisen taso

| c) | olosuhteet, joissa liikkuvan työkoneen toimintakyky voidaan palauttaa. |
| --- | --- |

c)

olosuhteet, joissa liikkuvan työkoneen toimintakyky voidaan palauttaa.

Viestin esittämiseen voidaan käyttää samaa järjestelmää kuin muihin kunnossapitotarkoituksiin liittyvien viestien esittämiseen.

4.4   Valmistajan valinnan mukaan varoitusjärjestelmään voi sisältyä äänimerkki käyttäjän huomion herättämiseksi. Käyttäjälle voidaan antaa mahdollisuus kytkeä äänimerkki pois päältä.

4.5   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 ja 9.3 kohdan vaatimusten mukaisesti.

4.6   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä, kun sen aktivoitumisen edellytykset ovat poistuneet. Käyttäjän varoitusjärjestelmä ei saa mennä automaattisesti pois päältä ilman, että sen aktivoitumisen syy on korjattu.

4.7   Varoitusjärjestelmän toiminta voidaan tilapäisesti keskeyttää muilla signaaleilla, jotka esittävät tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä.

4.8   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivointi- ja deaktivointimenettelyjä koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

4.9   Valmistajan on osana tämän asetuksen mukaista EU-tyyppihyväksyntähakemusta demonstroitava käyttäjän varoitusjärjestelmän toiminta 10 kohdan mukaisesti.

5.   Käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä

5.1   Moottoriin on sisällyttävä käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä, joka pohjautuu yhteen seuraavista periaatteista:

| 5.1.1 | kaksiportainen käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä, joka ensimmäisessä vaiheessa rajoittaa suorituskykyä ja toisessa vaiheessa estää liikkuvan työkoneen käytön |
| --- | --- |

5.1.1

kaksiportainen käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä, joka ensimmäisessä vaiheessa rajoittaa suorituskykyä ja toisessa vaiheessa estää liikkuvan työkoneen käytön

| 5.1.2 | yksiportainen käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä (liikkuvan työkoneen käytön estäminen), joka aktivoituu 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 ja 9.4.1 kohdassa täsmennettyjen ensimmäisen vaiheen edellytysten mukaisesti.
  Jos valmistaja päättää toteuttaa yksiportaista käyttäjän toimenpiteitä vaativaa järjestelmää koskevan vaatimuksen moottorin sammuttamisella, reagenssin tasoa koskeva toimenpide voidaan valmistajan niin halutessa aktivoida 6.3.2 kohdan edellytysten täyttyessä 6.3.1 kohdan edellytysten asemesta. |
| --- | --- |

5.1.2

yksiportainen käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä (liikkuvan työkoneen käytön estäminen), joka aktivoituu 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 ja 9.4.1 kohdassa täsmennettyjen ensimmäisen vaiheen edellytysten mukaisesti.

Jos valmistaja päättää toteuttaa yksiportaista käyttäjän toimenpiteitä vaativaa järjestelmää koskevan vaatimuksen moottorin sammuttamisella, reagenssin tasoa koskeva toimenpide voidaan valmistajan niin halutessa aktivoida 6.3.2 kohdan edellytysten täyttyessä 6.3.1 kohdan edellytysten asemesta.

5.2   Moottori voidaan varustaa järjestelyllä, jolla käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä voidaan kytkeä pois toiminnasta, kunhan järjestely täyttää 5.2.1 kohdan vaatimukset.

5.2.1   Moottoriin voidaan asentaa mahdollisuus estää käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminta tilapäisesti kansallisen tai alueellisen hallintoviranomaisen, pelastuspalveluiden tai asevoimien julistaman hätätilan aikana.

5.2.1.1   Jos moottoriin asennetaan mahdollisuus estää käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminta tilapäisesti, on kaikkien seuraavien ehtojen toteuduttava:

| a) | Käyttäjä voi estää järjestelmän toiminnan enintään 120 tunnin ajaksi. |
| --- | --- |

a)

Käyttäjä voi estää järjestelmän toiminnan enintään 120 tunnin ajaksi.

| b) | Estotoiminnon aktivointimenetelmän on estettävä sen kytkeminen käyttöön vahingossa, ja sitä varten sen on edellytettävä kahta tietoista toimenpidettä ja se on merkittävä vähintään varoituksella ”KÄYTTÖ VAIN HÄTÄTILANTEESSA”. |
| --- | --- |

b)

Estotoiminnon aktivointimenetelmän on estettävä sen kytkeminen käyttöön vahingossa, ja sitä varten sen on edellytettävä kahta tietoista toimenpidettä ja se on merkittävä vähintään varoituksella ”KÄYTTÖ VAIN HÄTÄTILANTEESSA”.

| c) | Estotoiminnan on kytkeydyttävä automaattisesti pois käytöstä 120 tunnin määräajan jälkeen, ja käyttäjän on lisäksi pystyttävä kytkemään toiminta pois käytöstä manuaalisesti, jos hätätilanne on päättynyt. |
| --- | --- |

c)

Estotoiminnan on kytkeydyttävä automaattisesti pois käytöstä 120 tunnin määräajan jälkeen, ja käyttäjän on lisäksi pystyttävä kytkemään toiminta pois käytöstä manuaalisesti, jos hätätilanne on päättynyt.

| d) | Kun 120 tunnin käyttöjakso on päättynyt, järjestelmää ei enää saa voida kytkeä pois toiminnasta, ellei estotoimintoa ole kytketty uudelleen toimintavalmiiksi valmistajan tilapäisellä turvakoodilla tai pätevän huoltoteknikon tekemällä moottorin ECU-yksikön uudelleenkonfiguroinnilla taikka vastaavalla moottorikohtaisella turvatoiminnolla. |
| --- | --- |

d)

Kun 120 tunnin käyttöjakso on päättynyt, järjestelmää ei enää saa voida kytkeä pois toiminnasta, ellei estotoimintoa ole kytketty uudelleen toimintavalmiiksi valmistajan tilapäisellä turvakoodilla tai pätevän huoltoteknikon tekemällä moottorin ECU-yksikön uudelleenkonfiguroinnilla taikka vastaavalla moottorikohtaisella turvatoiminnolla.

| e) | Estotoiminnon aktivointikertojen kokonaismäärä ja kesto on tallennettava haihtumattomaan sähköiseen muistiin tai laskureihin siten, että tietoja ei voi tarkoituksellisesti poistaa. Kansallisten tarkastusviranomaisten on voitava lukea kyseiset tiedot lukulaitteella. |
| --- | --- |

e)

Estotoiminnon aktivointikertojen kokonaismäärä ja kesto on tallennettava haihtumattomaan sähköiseen muistiin tai laskureihin siten, että tietoja ei voi tarkoituksellisesti poistaa. Kansallisten tarkastusviranomaisten on voitava lukea kyseiset tiedot lukulaitteella.

| f) | Valmistajan on pidettävä kirjaa kaikista pyynnöistä kytkeä käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän estotoiminta tilapäisesti uudelleen toimintavalmiiksi ja asetettava nämä tiedot pyynnöstä komission tai kansallisten viranomaisten saataville. |
| --- | --- |

f)

Valmistajan on pidettävä kirjaa kaikista pyynnöistä kytkeä käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän estotoiminta tilapäisesti uudelleen toimintavalmiiksi ja asetettava nämä tiedot pyynnöstä komission tai kansallisten viranomaisten saataville.

5.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä

5.3.1   Ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, kun jokin 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 tai 9.4.1 kohdassa täsmennetyistä edellytyksistä on täyttynyt.

5.3.2   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on asteittain pienennettävä suurinta käytettävissä olevaa vääntömomenttia moottorin koko pyörimisnopeusalueella vähintään 25 prosentilla suurinta vääntömomenttia vastaavan pyörimisnopeuden ja rajoittimen katkaisupisteen välillä kuvassa 4.1 esitetyllä tavalla. Vääntömomentin on pienennyttävä vähintään 1 prosenttia minuutissa.

5.3.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativia muita keinoja voidaan käyttää, jos hyväksyntäviranomaiselle on osoitettu niiden olevan vähintään yhtä tehokkaita.

Kuva 4.1

Käyttäjän toimenpiteitä vaativaan ensimmäisen vaiheen järjestelmään liittyvä vääntömomentin alennuskaavio

Nopeudensäätimen katkaisupiste

Huippuvääntömomentti

75 % huippuvääntömomentista

75 % suurimmasta vääntömomentista nopeudensäätimen katkaisupisteessä

Nopeus

25 %:n alennus

Alennus

Vääntömomentti

5.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä

5.4.1   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, kun jokin 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 tai 9.4.2 kohdassa täsmennetyistä edellytyksistä on täyttynyt.

5.4.2   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on vähennettävä liikkuvan työkoneen käytettävyyttä siinä määrin, että sen aiheuttamat vaikeudet saavat käyttäjän korjaamaan kaikki 6–9 kohtaan liittyvät ongelmat. Tällöin voidaan käyttää seuraavia strategioita:

| 5.4.2.1 | Alennetaan moottorin vääntömomenttia asteittain suurinta vääntömomenttia vastaavan pyörimisnopeuden ja nopeudensäätimen katkaisupisteen välillä kuvassa 4.1 esitetyn mukaisesti ensimmäisessä vaiheessa rajoitetusta vääntömomentista vähintään 1 prosentilla minuutissa enintään 50 prosenttiin suurimmasta vääntömomentista, ja samaan aikaan, kun vääntömomenttia vähennetään, pienennetään moottorin pyörimisnopeutta asteittain enintään 60 prosenttiin nimellisnopeudesta, kuten kuvassa 4.2 esitetään.

  Kuva 4.2


  Vääntömomentin alentaminen käyttäjän toimenpiteitä vaativassa toisen vaiheen järjestelmässä




  M [Nm]
  50 % mom.
  0,6 * nrated
  nopeus
  vääntömomentti (Nm)
  50 % vääntömomentista 0,6 * nrated |
| --- | --- |

5.4.2.1

Alennetaan moottorin vääntömomenttia asteittain suurinta vääntömomenttia vastaavan pyörimisnopeuden ja nopeudensäätimen katkaisupisteen välillä kuvassa 4.1 esitetyn mukaisesti ensimmäisessä vaiheessa rajoitetusta vääntömomentista vähintään 1 prosentilla minuutissa enintään 50 prosenttiin suurimmasta vääntömomentista, ja samaan aikaan, kun vääntömomenttia vähennetään, pienennetään moottorin pyörimisnopeutta asteittain enintään 60 prosenttiin nimellisnopeudesta, kuten kuvassa 4.2 esitetään.

Kuva 4.2

Vääntömomentin alentaminen käyttäjän toimenpiteitä vaativassa toisen vaiheen järjestelmässä

M [Nm]

50 % mom.

0,6 * nrated

nopeus

vääntömomentti (Nm)

50 % vääntömomentista 0,6 * nrated

| 5.4.2.2 | Käyttäjän toimenpiteitä vaativia muita keinoja voidaan käyttää, jos hyväksyntäviranomaiselle on osoitettu niiden olevan vähintään yhtä tehokkaita. |
| --- | --- |

5.4.2.2

Käyttäjän toimenpiteitä vaativia muita keinoja voidaan käyttää, jos hyväksyntäviranomaiselle on osoitettu niiden olevan vähintään yhtä tehokkaita.

5.5   Turvallisuusnäkökohtien huomioon ottamiseksi ja itsekorjaavan diagnostiikan mahdollistamiseksi on käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän ohitustoiminnon, joka antaa käyttöön moottorin täyden tehon, käyttäminen sallittua sillä edellytyksellä, että se

| a) | on aktiivinen enintään 30 minuutin ajan ja |
| --- | --- |

a)

on aktiivinen enintään 30 minuutin ajan ja

| b) | on rajattu kolmeen aktivoitumiskertaan kullakin jaksolla, jolla käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktiivinen. |
| --- | --- |

b)

on rajattu kolmeen aktivoitumiskertaan kullakin jaksolla, jolla käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktiivinen.

5.6   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä, kun sen aktivoitumisen edellytykset ovat poistuneet. Käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä ei saa deaktivoitua automaattisesti ilman, että sen aktivoitumisen syy on korjattu.

5.7   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimenettelyjä koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

5.8   Valmistajan on osana tämän asetuksen mukaista EU-tyyppihyväksyntähakemusta demonstroitava käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminta 11 kohdan mukaisesti.

6.   Reagenssin saatavuus

6.1   Reagenssimäärän ilmaisin

Liikkuvassa työkoneessa on oltava erityinen osoitin, joka ilmoittaa selkeästi käyttäjälle reagenssin määrän reagenssisäiliössä. Vähimmäisvaatimus reagenssimäärän ilmaisimen toiminnalle on, että sen on jatkuvasti ilmoitettava reagenssin määrä silloin, kun 4 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktiivisena. Reagenssimäärän ilmaisimen näyttö voi olla analoginen tai digitaalinen, ja se voi esittää määrän suhteessa säiliön vetoisuuteen, jäljellä olevan reagenssin määränä tai arvioituina jäljellä olevina käyttötunteina.

6.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoituminen

6.2.1   Edellä 4 kohdassa kuvaillun käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun reagenssin määrä laskee alle 10 prosenttiin reagenssisäiliön vetoisuudesta. Valmistajan niin halutessa prosenttiosuus voi olla suurempi.

6.2.2   Annettavan varoitussignaalin on yhdessä reagenssimäärän ilmaisimen kanssa oltava riittävän selkeä, jotta käyttäjä ymmärtää, että reagenssin määrä on vähäinen. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, visuaalisen varoituksen on ilmoitettava, että reagenssin määrä on alhainen (esimerkiksi ”ureataso alhainen”, ”AdBlue-taso alhainen” tai ”reagenssimäärä alhainen”).

6.2.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmän ei tarvitse aluksi olla jatkuvasti aktiivisena (esimerkiksi viestin ei tarvitse olla jatkuvasti näkyvissä), mutta varoituksen on voimistuttava siten, että se muuttuu jatkuvaksi sitä mukaa, kun reagenssisäiliö tyhjenee ja lähestytään tilannetta, jossa käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä tulee toimintaan (esimerkiksi merkkivalon vilkkumistiheys). Lopulta järjestelmän on annettava käyttäjälle varoitus, jonka voimakkuuden valmistaja voi valita mutta jonka on oltava 6.3 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituessa selvästi havaittavampi kuin silloin, kun se ensimmäisen kerran aktivoitui.

6.2.4   Jatkuvan varoituksen on oltava sellainen, että sitä ei voi helposti kytkeä pois päältä tai jättää huomiotta. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä selkeä viesti (esimerkiksi ”lisää ureaa”, ”lisää AdBlue” tai ”lisää reagenssia”). Muut tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä sisältävät signaalit voivat tilapäisesti keskeyttää jatkuvan varoituksen.

6.2.5   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on oltava sellainen, että sitä ei voida kytkeä pois päältä ennen kuin reagenssia on lisätty määrään, joka ei aiheuta järjestelmän aktivoitumista.

6.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen

6.3.1   Edellä 5.3 kohdassa kuvatun käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin määrä laskee alle 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta. Valmistajan niin halutessa prosenttiosuus voi olla suurempi.

6.3.2   Edellä 5.4 kohdassa kuvatun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, kun reagenssisäiliö on tyhjä (eli annostusjärjestelmä ei kykene ottamaan reagenssia säiliöstä) tai kun reagenssin määrä on valmistajan valitsemalla tasolla, joka on alle 2,5 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta.

6.3.3   Lukuun ottamatta 5.5 kohdassa sallitun laajuista poikkeusta käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen ja toisen vaiheen järjestelmän on oltava sellainen, että sitä ei voida kytkeä pois päältä ennen kuin reagenssia on lisätty niin, että sen määrä ei enää edellytä käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoitumista.

7.   Reagenssin laadun valvonta

7.1   Moottorissa tai liikkuvassa työkoneessa on oltava järjestelmä, joka havaitsee vääränlaisen reagenssin.

7.1.1   Valmistajan on määritettävä hyväksyttävä reagenssipitoisuus CDmin, jonka seurauksena pakokaasun NOx-päästöt eivät ylitä pienempää seuraavista arvoista: sovellettava NOx-raja-arvo kerrottuna 2,25:llä tai sovellettava NOx-raja-arvo plus 1,5 g/kWh. Niissä moottorialaluokissa, joihin sovelletaan yhdistettyä HC-NOx-raja-arvoa, sovellettavana NOx-arvona käytetään tämän kohdan soveltamiseksi yhdistettyä HC-NOx-raja-arvoa, josta vähennetään 0,19 g/kWh.

7.1.1.1   Reagenssin CDmin-arvon oikeellisuus on demonstroitava EU-tyyppihyväksynnän aikana 13 kohdassa kuvaillulla menetelmällä ja kirjattava liitteessä I olevassa 8 kohdassa tarkoitettuun laajaan asiakirjapakettiin.

7.1.2   Järjestelmän on havaittava CDmin-arvoa pienemmät reagenssipitoisuudet, ja niitä on pidettävä kohdan 7.1 soveltamiseksi vääränlaisena reagenssina.

7.1.3   Reagenssin laatua varten on osoitettava erillinen laskuri (”reagenssin laatulaskuri”). Reagenssin laatulaskurin on laskettava niiden moottorin käyttötuntien määrä, jolloin reagenssi oli vääränlaista.

7.1.3.1   Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä reagenssin puutteellisen laadun yhteen jonkin muun tai joidenkin muiden 8 ja 9 kohdassa lueteltujen vikojen kanssa samalle laskurille.

7.1.4   Reagenssin laatulaskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

7.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoituminen

Kun valvontajärjestelmä vahvistaa, että reagenssi on laadultaan virheellistä, on 4 kohdassa kuvatun käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoiduttava. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”vääränlainen urea”, ”vääränlainen AdBlue” tai ”vääränlainen reagenssi”).

7.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen

7.3.1   Edellä 5.3 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin laatua ei korjata moottorin 10 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 7.2 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

7.3.2   Edellä 5.4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin laatua ei korjata moottorin 20 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 7.2 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

7.3.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoitumista edeltävää tuntimäärää on pienennettävä 11 kohdassa kuvailtujen mekanismien mukaisesti, jos vika esiintyy toistuvasti.

8.   Reagenssin annostus

8.1   Moottorissa on oltava keinot, joilla havaitaan annostuksen keskeytys.

8.2   Reagenssin annostuslaskuri

8.2.1   Annostukselle on osoitettava erityinen laskuri (”annostuslaskuri”). Laskurin on laskettava niiden moottorin käyntituntien lukumäärä, joiden aikana reagenssin annostus keskeytyy. Tätä ei edellytetä silloin, kun keskeytystä vaatii moottorinohjausyksikkö sen vuoksi, että liikkuvan työkoneen käyttöolosuhteet ovat sellaiset, että päästöjenrajoituksen suorituskyvyn ylläpitämiseksi ei tarvita reagenssiannostusta.

8.2.1.1   Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä reagenssin annostusvirheen samalle laskurille yhden tai useamman 7 ja 9 kohdassa luetellun vian kanssa.

8.2.2   Reagenssin annostuslaskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

8.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoituminen

Edellä 4 kohdassa kuvatun käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun kyseessä on annostuksen keskeytys, joka asettaa annostuslaskurin 8.2.1 kohdan mukaisesti. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”urean annostusvirhe”, ”AdBlue-annostusvirhe” tai ”reagenssin annostusvirhe”).

8.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen

8.4.1   Edellä 5.3 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostuksen keskeytystä ei korjata moottorin 10 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun käyttäjän varoitusjärjestelmä on 8.3 kohdan mukaisesti aktivoitunut.

8.4.2   Edellä 5.4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostuksen keskeytystä ei korjata moottorin 20 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun käyttäjän varoitusjärjestelmä on 8.3 kohdan mukaisesti aktivoitunut.

8.4.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoitumista edeltävää tuntimäärää on pienennettävä 11 kohdassa kuvailtujen mekanismien mukaisesti, jos vika esiintyy toistuvasti.

9.   Asetusten luvattomasta muuttamisesta mahdollisesti johtuvien vikojen valvonta

9.1   Reagenssisäiliön täyttömäärän, reagenssin laadun ja reagenssin annostuksen keskeytymisen lisäksi on valvottava seuraavia vikoja, jotka saattavat johtua asetusten luvattomasta muuttamisesta:

| a) | pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmän (EGR) venttiilin toiminnan estyminen |
| --- | --- |

a)

pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmän (EGR) venttiilin toiminnan estyminen

| b) | typen oksidien poiston valvontajärjestelmän (NCD) viat (9.2.1 kohta). |
| --- | --- |

b)

typen oksidien poiston valvontajärjestelmän (NCD) viat (9.2.1 kohta).

9.2   Valvontavaatimukset

9.2.1   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmää (NCD) on valvottava sähkövikojen ja antureiden paikaltaan siirtämisen tai deaktivoitumisen varalta, jotteivät ne estäisi järjestelmää havaitsemasta muita kohdissa 6–8 (komponenttien valvonta) tarkoitettuja vikoja.

Esimerkkejä havaitsemiskykyyn vaikuttavista antureista ovat NOx-pitoisuutta suoraan mittaavat anturit, urean laatua mittaavat anturit, ympäristöolosuhteita mittaavat anturit sekä reagenssin annostelun, määrän ja kulutuksen valvonnassa käytettävät anturit.

9.2.2   EGR-venttiilin laskuri

9.2.2.1   EGR-venttiilin toiminnan estymiselle on osoitettava erityinen laskuri. EGR-venttiililaskurin on laskettava niiden moottorin käyntituntien määrä, jolloin EGR-venttiilin toiminnan estymiseen liittyvän vikakoodin todetaan olevan aktiivisena.

9.2.2.1.1   Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä EGR-venttiilin estyneen toiminnan samalle laskurille yhden tai useamman 7, 8 ja 9.2.3 kohdassa luetellun vian kanssa.

9.2.2.2   EGR-venttiilin laskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

9.2.3   NCD-järjestelmän laskurit

9.2.3.1   Kaikille 9.1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille valvontavirheille on osoitettava erityinen laskuri. NCD-laskurien on laskettava niiden moottorin käyntituntien määrä, jolloin NCD-järjestelmän vikaan liittyvän vikakoodin todetaan olevan aktiivisena. Useiden vikojen ryhmittely samalle laskurille on sallittua.

9.2.3.1.1   Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä estyneen NCD-järjestelmän vian samalle laskurille yhden tai useamman 7, 8 ja 9.2.2 kohdassa luetellun vian kanssa.

9.2.3.2   NCD-järjestelmän laskurien aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

9.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoituminen

Edellä 4 kohdassa kuvaillun käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, jos ilmenee jokin 9.1 kohdassa tarkoitettu vika, ja järjestelmän on ilmoitettava, että vika on korjattava viipymättä. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”reagenssin annostusventtiili ei kytkettynä” tai ”kriittinen päästövika”).

9.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen

9.4.1   Edellä 5.3 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos 9.1 kohdassa tarkoitettua vikaa ei korjata viimeistään moottorin 36 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 9.3 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

9.4.2   Edellä 5.4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos 9.1 kohdassa tarkoitettua vikaa ei korjata viimeistään moottorin 100 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 9.3 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

9.4.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoitumista edeltävää tuntimäärää on pienennettävä 11 kohdassa kuvailtujen mekanismien mukaisesti, jos vika esiintyy toistuvasti.

9.5   Vaihtoehtona kohdan 9.2 vaatimuksille valmistaja voi käyttää pakojärjestelmässä olevaa NOx-anturia. Tässä tapauksessa sovelletaan seuraavaa:

| a) | NOx-arvo ei saa ylittää pienempää seuraavista arvoista: sovellettava NOx-raja-arvo kerrottuna 2,25:llä tai sovellettava NOx-raja-arvo plus 1,5 g/kWh. Niissä moottorialaluokissa, joihin sovelletaan yhdistettyä HC-NOx-raja-arvoa, sovellettavana NOx-arvona käytetään tämän kohdan soveltamiseksi yhdistettyä HC-NOx-raja-arvoa, josta vähennetään 0,19 g/kWh. |
| --- | --- |

a)

NOx-arvo ei saa ylittää pienempää seuraavista arvoista: sovellettava NOx-raja-arvo kerrottuna 2,25:llä tai sovellettava NOx-raja-arvo plus 1,5 g/kWh. Niissä moottorialaluokissa, joihin sovelletaan yhdistettyä HC-NOx-raja-arvoa, sovellettavana NOx-arvona käytetään tämän kohdan soveltamiseksi yhdistettyä HC-NOx-raja-arvoa, josta vähennetään 0,19 g/kWh.

| b) | Voidaan käyttää yhtä virhettä ”korkea NOx – perussyy tuntematon”. |
| --- | --- |

b)

Voidaan käyttää yhtä virhettä ”korkea NOx – perussyy tuntematon”.

| c) | 9.4.1 kohta on luettava ”moottorin 10 käyttötunnin”. |
| --- | --- |

c)

9.4.1 kohta on luettava ”moottorin 10 käyttötunnin”.

| d) | 9.4.2 kohta on luettava ”moottorin 20 käyttötunnin”. |
| --- | --- |

d)

9.4.2 kohta on luettava ”moottorin 20 käyttötunnin”.

10.   Demonstrointivaatimukset

10.1   Yleistä

Tämän liitteen vaatimusten täyttyminen on osoitettava EU-tyyppihyväksynnän aikana suorittamalla taulukon 4.1 ja tämän 10 kohdan vaatimusten mukaisesti seuraavat:

| a) | varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi |
| --- | --- |

a)

varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi

| b) | käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi (tapauksen mukaan) |
| --- | --- |

b)

käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi (tapauksen mukaan)

| c) | käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi. |
| --- | --- |

c)

käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi.

10.2   Moottoriperheet ja NCD-moottoriperheet

Se, että moottoriperhe tai NCD-moottoriperhe on tämän 10 kohdan vaatimusten mukainen, voidaan osoittaa testaamalla yksi perheeseen kuuluva moottori edellyttäen, että valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, että tämän lisäyksen vaatimusten täyttämiseksi tarvittavat valvontajärjestelmät ovat perheen moottoreissa samanlaiset.

10.2.1   NCD-perheen muiden jäsenten valvontajärjestelmien samanlaisuuden osoittaminen voidaan suorittaa esittämällä hyväksyntäviranomaisille algoritmeja, toiminta-analyyseja tai muuta aineistoa.

10.2.2   Valmistajan on valittava testattava moottori yhteisymmärryksessä hyväksyntäviranomaisen kanssa. Moottori voi olla, mutta sen ei tarvitse olla, kyseisen perheen kantamoottori.

10.2.3   Jos moottoriperheen moottorit kuuluvat NCD-moottoriperheeseen, joka on jo EU-tyyppihyväksytty 10.2.1 kohdan mukaisesti (kuva 4.3), kyseisen moottoriperheen vaatimustenmukaisuus katsotaan osoitetuksi ilman lisätestejä, mikäli valmistaja osoittaa viranomaiselle, että tämän lisäyksen vaatimusten noudattamiseksi tarvittavat valvontajärjestelmät ovat tarkasteltavissa moottori- ja NCD-moottoriperheissä samanlaiset.

Taulukko 4.1

Demonstrointimenettelyn sisältö 10.3 ja 10.4 kohdan säännösten mukaisesti

| Mekanismi | Demonstroinnin osatekijät |
| --- | --- |
| Varoitusjärjestelmän aktivoituminen (10.3 kohta) | — | 2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä) |

Mekanismi

Demonstroinnin osatekijät

Varoitusjärjestelmän aktivoituminen (10.3 kohta)

—

2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä)

| — | Lisädemonstroinnit tarvittaessa |
| --- | --- |

—

Lisädemonstroinnit tarvittaessa

Käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoituminen (10.4 kohta)

| — | 2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä) |
| --- | --- |

—

2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä)

| — | Lisädemonstroinnit tarvittaessa |
| --- | --- |

—

Lisädemonstroinnit tarvittaessa

| — | 1 vääntömomentin alenemistesti |
| --- | --- |

—

1 vääntömomentin alenemistesti

Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoituminen (10.4.6 kohta)

| — | 2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä) |
| --- | --- |

—

2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä)

| — | Lisädemonstroinnit tarvittaessa |
| --- | --- |

—

Lisädemonstroinnit tarvittaessa

Kuva 4.3

Aiemmin osoitettu NCD-moottoriperheen vaatimustenmukaisuus

NCD-moottoriperheen 1 vaatimustenmukaisuus on osoitettu moottoriperheen 2 osalta

Moottoriperhe 1

NCD-moottoriperhe 1

Moottoriperhe 2

Moottoriperheen 1 vaatimustenmukaisuus katsotaan osoitetuksi

10.3   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi

10.3.1   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen vaatimustenmukaisuus on demonstroitava suorittamalla kaksi testiä, joiden aiheet ovat seuraavat: reagenssin vähäinen määrä sekä yksi 7–9 kohdassa tarkoitettu vikaluokka.

10.3.2   Testattavien vikojen valinta

10.3.2.1   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun reagenssin laatu on virheellinen, on valittava reagenssi, jossa tehoaineen pitoisuutta on laimennettu vähintään pitoisuuteen, jonka valmistaja on ilmoittanut 7 kohdan vaatimusten mukaisesti.

10.3.2.2   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun on kyse tämän liitteen 9 kohdassa tarkoitetuista vioista, jotka voivat johtua asetusten luvattomasta muuttamisesta, valinta on tehtävä seuraavien vaatimusten mukaisesti:

| 10.3.2.2.1 | Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle luettelo tällaisista mahdollisista vioista. |
| --- | --- |

10.3.2.2.1

Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle luettelo tällaisista mahdollisista vioista.

| 10.3.2.2.2 | Hyväksyntäviranomaisen on valittava testissä tarkasteltava vika 10.3.2.2.1 kohdassa tarkoitetusta luettelosta. |
| --- | --- |

10.3.2.2.2

Hyväksyntäviranomaisen on valittava testissä tarkasteltava vika 10.3.2.2.1 kohdassa tarkoitetusta luettelosta.

10.3.3   Demonstrointi

10.3.3.1   Tätä demonstrointia varten on tehtävä erillinen testi kunkin 10.3.1 kohdassa tarkoitetun vian osalta.

10.3.3.2   Testin aikana ei saa esiintyä mitään muuta vikaa kuin testin kohteena oleva.

10.3.3.3   Kaikki vikakoodit on tyhjennettävä ennen testin aloittamista.

10.3.3.4   Testattavat viat voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida.

10.3.3.5   Muiden vikojen kuin reagenssin vähäisen määrän havaitseminen

Kun vika on aiheutettu tai simuloitu, sen havaitsemisen on tapahduttava seuraavasti, kun kyseessä on muu vika kuin reagenssin vähäinen määrä:

| 10.3.3.5.1 | NCD-järjestelmän on vastattava hyväksyntäviranomaisen valitsemaan soveltuvaan vikaan tämän lisäyksen säännösten mukaisesti. Katsotaan, että tämä on osoitettu, jos aktivointi tapahtuu kahdessa peräkkäisessä NCD-testisyklissä tämän lisäyksen 10.3.3.7 kohdan mukaisesti.
  Jos valvonnan kuvauksessa on todettu, että tietty valvontalaite tarvitsee enemmän kuin kaksi NCD-testisykliä valvonnan loppuun saattamiseksi, ja hyväksyntäviranomainen on sen hyväksynyt, NCD-testisyklien määrää voidaan lisätä kolmeen.
  Jokainen yksittäinen NCD-testisykli voidaan erottaa demonstraatiotestauksessa toisista sammuttamalla moottori. Aika ennen seuraavaa käynnistystä määritetään sen mukaan, tapahtuuko valvontatoimintoja moottorin sammuttamisen jälkeen ja vaaditaanko tiettyjen olosuhteiden toteutumista, jotta valvonta tapahtuisi seuraavalla käynnistyksellä. |
| --- | --- |

10.3.3.5.1

NCD-järjestelmän on vastattava hyväksyntäviranomaisen valitsemaan soveltuvaan vikaan tämän lisäyksen säännösten mukaisesti. Katsotaan, että tämä on osoitettu, jos aktivointi tapahtuu kahdessa peräkkäisessä NCD-testisyklissä tämän lisäyksen 10.3.3.7 kohdan mukaisesti.

Jos valvonnan kuvauksessa on todettu, että tietty valvontalaite tarvitsee enemmän kuin kaksi NCD-testisykliä valvonnan loppuun saattamiseksi, ja hyväksyntäviranomainen on sen hyväksynyt, NCD-testisyklien määrää voidaan lisätä kolmeen.

Jokainen yksittäinen NCD-testisykli voidaan erottaa demonstraatiotestauksessa toisista sammuttamalla moottori. Aika ennen seuraavaa käynnistystä määritetään sen mukaan, tapahtuuko valvontatoimintoja moottorin sammuttamisen jälkeen ja vaaditaanko tiettyjen olosuhteiden toteutumista, jotta valvonta tapahtuisi seuraavalla käynnistyksellä.

| 10.3.3.5.2 | Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin 10.3.2.1 kohdan mukaisesti suoritetun testin lopussa varoitusjärjestelmä on aktivoitunut asianmukaisesti ja valitun vian vikakoodi on tilassa ”vahvistettu ja aktiivinen”. |
| --- | --- |

10.3.3.5.2

Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin 10.3.2.1 kohdan mukaisesti suoritetun testin lopussa varoitusjärjestelmä on aktivoitunut asianmukaisesti ja valitun vian vikakoodi on tilassa ”vahvistettu ja aktiivinen”.

10.3.3.6   Reagenssin vähäisen määrän havaitseminen

Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun reagenssia ei ole tarpeeksi, moottoria on käytettävä yhden tai useamman NCD-testisyklin ajan valmistajan valinnan mukaan.

10.3.3.6.1   Demonstrointi on aloitettava niin, että säiliössä on reagenssia valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen sopima määrä mutta vähintään 10 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta.

10.3.3.6.2   Varoitusjärjestelmän katsotaan toimineen oikein, jos seuraavat ehdot täyttyvät samanaikaisesti:

| a) | varoitusjärjestelmä on aktivoitunut reagenssimäärän ollessa suurempi tai yhtä suuri kuin 10 prosenttia reagenssisäiliön nimellisvetoisuudesta ja |
| --- | --- |

a)

varoitusjärjestelmä on aktivoitunut reagenssimäärän ollessa suurempi tai yhtä suuri kuin 10 prosenttia reagenssisäiliön nimellisvetoisuudesta ja

| b) | ”jatkuva” varoitusjärjestelmä on aktivoitunut, kun reagenssin määrä on suurempi tai yhtä suuri kuin valmistajan 6 kohdan mukaisesti ilmoittama arvo. |
| --- | --- |

b)

”jatkuva” varoitusjärjestelmä on aktivoitunut, kun reagenssin määrä on suurempi tai yhtä suuri kuin valmistajan 6 kohdan mukaisesti ilmoittama arvo.

10.3.3.7   NCD-testisykli

10.3.3.7.1   Tässä 10 kohdassa tarkoitettu NCD-testisykli, jolla osoitetaan NCD-järjestelmän asianmukainen suorituskyky, on alaluokkien NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5 ja NRE-v-6 moottorien tapauksessa kuumakäynnistys-NRTC ja kaikkien muiden luokkien moottorien tapauksessa sovellettava NRSC-sykli.

10.3.3.7.2   Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan käyttää vaihtoehtoista NCD-testisykliä (esim. muu kuin NTRC tai NRSC) tiettyä valvontalaitetta varten. Hakemuksessa on oltava tiedot (tekniset näkökohdat, simulaatiot, testitulokset jne.), joista käyvät ilmi

| a) | vaaditun testisyklin tulokset valvontalaitteella, jota käytetään todellisissa käyttöolosuhteissa, ja |
| --- | --- |

a)

vaaditun testisyklin tulokset valvontalaitteella, jota käytetään todellisissa käyttöolosuhteissa, ja

| b) | se että 10.3.3.7.1 kohdassa määrätty sovellettava NCD-testisykli osoitetaan kyseiseen valvontaan huonommin soveltuvaksi. |
| --- | --- |

b)

se että 10.3.3.7.1 kohdassa määrätty sovellettava NCD-testisykli osoitetaan kyseiseen valvontaan huonommin soveltuvaksi.

10.3.4   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin 10.3.3 kohdan mukaisesti suoritetun testin lopussa varoitusjärjestelmä on aktivoitunut asianmukaisesti.

10.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän demonstrointi

10.4.1   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän demonstrointi on suoritettava moottoritestipenkissä.

10.4.1.1   Demonstrointia varten tarvittavat komponentit ja osajärjestelmät, joita ei ole fyysisesti asennettu moottorijärjestelmään, kuten ympäristön lämpötilaa mittaavat anturit, tasoanturit ja käyttäjän varoitus- ja tietojärjestelmät, on tätä varten yhdistettävä moottoriin tai simuloitava hyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla.

10.4.1.2   Valmistajan niin halutessa ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella demonstrointitestit voidaan tehdä kokonaisella liikkuvalla työkoneella joko kiinnittämällä liikkuva työkone sopivaan testipenkkiin tai – 10.4.1 kohdan sitä estämättä – käyttämällä sitä testiradalla valvotuissa olosuhteissa.

10.4.2   Testijakson aikana on demonstroitava käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen, kun reagenssin määrä on vähäinen ja kun ilmenee jonkin 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuista vioista.

10.4.3   Tätä demonstrointia varten

| a) | hyväksyntäviranomaisen on valittava reagenssin vähäisen määrän lisäksi yksi 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuista vioista, jota on aiemmin käytetty varoitusjärjestelmän demonstroinnissa |
| --- | --- |

a)

hyväksyntäviranomaisen on valittava reagenssin vähäisen määrän lisäksi yksi 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuista vioista, jota on aiemmin käytetty varoitusjärjestelmän demonstroinnissa

| b) | valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella nopeuttaa testiä simuloimalla tietyn käyttötuntimäärän kertymisen |
| --- | --- |

b)

valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella nopeuttaa testiä simuloimalla tietyn käyttötuntimäärän kertymisen

| c) | käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän edellyttämä vääntömomentin aleneminen voidaan demonstroida samanaikaisesti tämän säännön mukaisen moottorin yleisen suorituskyvyn hyväksynnän kanssa. Vääntömomentin erillistä mittaamista ei tässä tapauksessa vaadita käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän demonstroinnin aikana. |
| --- | --- |

c)

käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän edellyttämä vääntömomentin aleneminen voidaan demonstroida samanaikaisesti tämän säännön mukaisen moottorin yleisen suorituskyvyn hyväksynnän kanssa. Vääntömomentin erillistä mittaamista ei tässä tapauksessa vaadita käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän demonstroinnin aikana.

| d) | käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on demonstroitava 10.4.6 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on demonstroitava 10.4.6 kohdan vaatimusten mukaisesti.

10.4.4   Lisäksi valmistajan on demonstroitava käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminta 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuissa vikatilanteissa, joita ei ole valittu käytettäväksi 10.4.1–10.4.3 kohdassa kuvailluissa demonstrointitesteissä.

Nämä lisädemonstroinnit voidaan suorittaa esittämällä hyväksyntäviranomaiselle teknisiä asiakirjoja, kuten algoritmeja, toiminta-analyysejä tai aiempien testien tulos.

10.4.4.1   Näillä lisädemonstroinneilla on erityisesti osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että moottorinohjausyksikössä on asianmukainen vääntömomentin alennusmekanismi.

10.4.5   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän demonstrointitesti

10.4.5.1   Demonstrointi käynnistyy, kun varoitusjärjestelmä tai tapauksen mukaan ”jatkuva” varoitusjärjestelmä on aktivoitunut sen seurauksena, että on havaittu hyväksyntäviranomaisen valitsema vika.

10.4.5.2   Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa silloin, kun reagenssisäiliössä ei ole tarpeeksi reagenssia, moottoria on käytettävä, kunnes reagenssin määrä on laskenut 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta tai arvoon, jonka valmistaja on ilmoittanut 6.3.1 kohdan mukaisesti rajaksi, jonka kohdalla kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on tarkoitus toimia.

10.4.5.2.1   Valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida jatkuvaa ajoa poistamalla säiliöstä reagenssia joko moottorin käydessä tai ollessa pysähtyneenä.

10.4.5.3   Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa muun vian kuin reagenssin vähäisen määrän osalta moottoria on käytettävä taulukossa 4.3 esitetty asianomainen tuntimäärä tai valmistajan valinnan mukaan kunnes asianomainen laskuri on saavuttanut arvon, jonka kohdalla käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu.

10.4.5.4   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin 10.4.5.2 ja 10.4.5.3 kohdan mukaisesti suoritetun demonstrointitestin lopussa valmistaja on osoittanut hyväksyntäviranomaiselle, että moottorinohjausyksikkö on aktivoinut vääntömomentin alennusmekanismin.

10.4.6   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän demonstrointitesti

10.4.6.1   Demonstrointi on aloitettava tilanteessa, jossa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on aiemmin aktivoitunut, ja se voidaan suorittaa niiden testien jatkoksi, jotka tehtiin ensimmäisen vaiheen järjestelmän demonstroimiseksi.

10.4.6.2   Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa, kun reagenssisäiliössä ei ole tarpeeksi reagenssia, moottoria on käytettävä, kunnes reagenssisäiliö on tyhjä tai kunnes reagenssin määrä on laskenut alle 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta arvoon, jonka valmistaja on ilmoittanut käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisrajaksi.

10.4.6.2.1   Valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida jatkuvaa ajoa poistamalla säiliöstä reagenssia joko moottorin käydessä tai ollessa pysähtyneenä.

10.4.6.3   Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa muun vian kuin reagenssin puutteen osalta moottoria on käytettävä taulukossa 4.4 esitetty asianomainen tuntimäärä tai valmistajan valinnan mukaan kunnes asianomainen laskuri on saavuttanut arvon, jonka kohdalla käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä aktivoituu.

10.4.6.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän demonstrointi katsotaan suoritetuksi, jos kunkin 10.4.6.2 ja 10.4.6.3 kohdan mukaisesti suoritetun demonstrointitestin lopussa valmistaja on osoittanut hyväksyntäviranomaiselle, että tässä lisäyksessä tarkoitettu käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on aktivoitunut.

10.4.7   Käyttäjän toimenpiteitä vaativien mekanismien demonstrointitestit voidaan valmistajan niin halutessa ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella vaihtoehtoisesti tehdä kokonaisella liikkuvalla työkoneella 5.4 ja 10.4.1.2 kohdan vaatimusten mukaisesti joko kiinnittämällä liikkuva työkone sopivaan testipenkkiin tai käyttämällä sitä testiradalla valvotuissa olosuhteissa.

10.4.7.1   Liikkuvaa työkonetta on käytettävä, kunnes valittuun vikaan liittyvä laskuri on saavuttanut taulukossa 4.4 esitetyn asianmukaisen käyntituntimäärän tai tapauksen mukaan kunnes reagenssisäiliö on joko tyhjä tai saavuttanut tason, joka on alle 2,5 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta ja jonka valmistaja on valinnut rajaksi, jonka kohdalla käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä aktivoituu.

11.   Käyttäjän varoitusjärjestelmän ja käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismit

11.1   Tässä liitteessä esitettyjen käyttäjän varoitusjärjestelmän ja käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismeja koskevien vaatimusten täydennykseksi 11 kohdassa esitetään tekniset vaatimukset, jotka koskevat kyseisten mekanismien toteuttamista.

11.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismit

11.2.1   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun aktivoitumisen perusteena olevaan typen oksidien poistojärjestelmän virhetoimintaan (NCM) liittyvä vikakoodi on taulukossa 4.2 määritellyssä tilassa.

Taulukko 4.2

Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoituminen

| Vikatyyppi | Vikakoodin tila, joka aktivoi varoitusjärjestelmän |
| --- | --- |
| Huono reagenssin laatu | vahvistettu ja aktiivinen |
| Reagenssin annostus keskeytynyt | vahvistettu ja aktiivinen |
| EGR-venttiilin toiminta estynyt | vahvistettu ja aktiivinen |
| Valvontajärjestelmän vika | vahvistettu ja aktiivinen |
| NOx-kynnysarvo, tapauksen mukaan | vahvistettu ja aktiivinen |

Vikatyyppi

Vikakoodin tila, joka aktivoi varoitusjärjestelmän

Huono reagenssin laatu

vahvistettu ja aktiivinen

Reagenssin annostus keskeytynyt

vahvistettu ja aktiivinen

EGR-venttiilin toiminta estynyt

vahvistettu ja aktiivinen

Valvontajärjestelmän vika

vahvistettu ja aktiivinen

NOx-kynnysarvo, tapauksen mukaan

vahvistettu ja aktiivinen

11.2.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on deaktivoiduttava, kun valvontajärjestelmä päättelee, että kyseisen varoituksen syynä olevaa vikaa ei enää ole, tai kun varoituksen aktivoitumisen perusteena olleet tiedot, mukaan luettuna vikoihin liittyvät vikakoodit, on poistettu lukulaitteella.

11.2.2.1   NOx-valvontatietojen poistamista koskevat vaatimukset

11.2.2.1.1   NOx-valvontatietojen poistaminen tai asetusarvon palauttaminen lukulaitteella

Seuraavat tiedot on lukulaitteen vaatimuksesta poistettava tietokoneen muistista tai palautettava tässä lisäyksessä mainittuun arvoon (ks. taulukko 4.3):

Taulukko 4.3

NOx-valvontatietojen poistaminen tai asetusarvon palauttaminen lukulaitteella

| NOx-valvontatieto | Poistettavissa | Palautettavissa |
| --- | --- | --- |
| Kaikki vikakoodit | X | |
| Laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää | | X |
| moottorin käyttötuntien määrä NCD-laskureista | | X |

NOx-valvontatieto

Poistettavissa

Palautettavissa

Kaikki vikakoodit

X

Laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää

X

moottorin käyttötuntien määrä NCD-laskureista

X

11.2.2.1.2   NOx-valvontatiedot eivät saa pyyhkiytyä, jos liikkuvan työkoneen akku tai akut irrotetaan.

11.2.2.1.3   NOx-valvontatietojen poistaminen saa olla mahdollista vain moottorin ollessa sammutettuna.

11.2.2.1.4   Kun NOx-valvontatiedot, vikakoodit mukaan luettuina, poistetaan, minkään näihin vikoihin liittyvän laskurin lukemaa, joka on täsmennetty tässä lisäyksessä, ei saa poistaa vaan se on asetettava arvoon, joka on täsmennetty tämän lisäyksen soveltuvassa kohdassa.

11.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismit

11.3.1   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava, kun varoitusjärjestelmä on aktiivisena ja aktivoitumisen perusteena olevaan typen oksidien poistojärjestelmän virhetoimintaan (NCM) liittyvä laskuri on saavuttanut tämän lisäyksen taulukossa 4.4 määritellyn arvon.

11.3.2   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on deaktivoiduttava, kun järjestelmä ei enää havaitse aktivoinnin perusteena olevaa typen oksidien poistojärjestelmän virhetoimintaa (NCM) tai kun aktivoitumisen perusteena olleisiin vikoihin liittyvät tiedot, mukaan luettuna vikakoodit, on poistettu luku- tai huoltolaitteella.

11.3.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmän ja käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on tapauksen mukaan aktivoiduttava tai deaktivoiduttava välittömästi 6 kohdan vaatimusten mukaisesti sen jälkeen, kun reagenssin määrä säiliössä on arvioitu. Tällöin aktivointi- tai deaktivointimekanismien toiminta ei saa olla riippuvainen asianomaisten vikakoodien tilasta.

11.4   Laskurimekanismi

11.4.1   Yleistä

11.4.1.1   Tämän lisäyksen vaatimusten täyttämiseksi järjestelmässä on oltava vähintään neljä laskuria, jotka kirjaavat niiden tuntien määrän, joiden aikana moottoria on käytetty tilanteessa, jossa järjestelmä on havainnut jonkin seuraavista:

| a) | virheellinen reagenssin laatu |
| --- | --- |

a)

virheellinen reagenssin laatu

| b) | reagenssin annostuksen keskeytyminen |
| --- | --- |

b)

reagenssin annostuksen keskeytyminen

| c) | EGR-venttiilin toiminnan estyminen |
| --- | --- |

c)

EGR-venttiilin toiminnan estyminen

| d) | 9.1 kohdan b alakohdan mukainen NCD-järjestelmän vika. |
| --- | --- |

d)

9.1 kohdan b alakohdan mukainen NCD-järjestelmän vika.

11.4.1.1.1   Valmistaja voi valinnaisesti käyttää yhtä tai useampaa laskuria 11.4.1.1 kohdassa mainittujen vikojen ryhmittelyyn.

11.4.1.2   Kunkin laskurin on kyettävä laskemaan 1 tunnin resoluutiolla varustetun 2-tavuisen laskurin enimmäisarvoon saakka ja pidettävä arvo muistissa, kunnes olosuhteet sallivat laskurin nollaamisen.

11.4.1.3   Valmistaja voi käyttää yhtä tai useampaa NCD-järjestelmälaskuria. Yksi laskuri voi laskea tuntimäärän kahdelle tai useammalle kyseisen laskurityypin kannalta merkittävälle eri vialle, kun mikään niistä ei ole saavuttanut tämän laskurin ilmoittamaa tuntimäärää.

11.4.1.3.1   Jos valmistaja päättää käyttää useita NCD-järjestelmälaskureita, järjestelmän on kyettävä osoittamaan tietty valvontajärjestelmän laskuri kullekin vialle, joka on tämän lisäyksen mukaisesti kyseisen laskurin kannata merkittävä.

11.4.2   Laskurimekanismien periaate

11.4.2.1   Kunkin laskurin on toimittava seuraavasti:

| 11.4.2.1.1 | Jos laskenta alkaa nollasta, laskurin on alettava laskea heti, kun havaitaan kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika ja vastaava vikakoodi on taulukossa 4.2 määritellyssä tilassa. |
| --- | --- |

11.4.2.1.1

Jos laskenta alkaa nollasta, laskurin on alettava laskea heti, kun havaitaan kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika ja vastaava vikakoodi on taulukossa 4.2 määritellyssä tilassa.

| 11.4.2.1.2 | Kun kyseessä ovat toistuvat viat, sovelletaan valmistajan valinnan mukaisesti yhtä seuraavista:






  a) | Jos ilmenee yksi ainoa valvontatapahtuma ja jos laskurin aktivoinutta vikaa ei enää havaita tai jos vikatieto on poistettu luku- tai huoltolaitteella, laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen lukemansa. Jos laskuri lopettaa laskemisen silloin, kun käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on aktiivisena, laskurin on pysyttävä taulukossa 4.4 määritellyssä arvossa tai arvossa, joka on suurempi tai yhtä suuri kuin käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän käynnistävä laskurin arvo miinus 30 minuuttia. |
| --- | --- | --- |

11.4.2.1.2

Kun kyseessä ovat toistuvat viat, sovelletaan valmistajan valinnan mukaisesti yhtä seuraavista:

a)

Jos ilmenee yksi ainoa valvontatapahtuma ja jos laskurin aktivoinutta vikaa ei enää havaita tai jos vikatieto on poistettu luku- tai huoltolaitteella, laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen lukemansa. Jos laskuri lopettaa laskemisen silloin, kun käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on aktiivisena, laskurin on pysyttävä taulukossa 4.4 määritellyssä arvossa tai arvossa, joka on suurempi tai yhtä suuri kuin käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän käynnistävä laskurin arvo miinus 30 minuuttia.

| b) | Laskurin on pysyttävä taulukossa 4.4 määritellyssä arvossa tai arvossa, joka on suurempi tai yhtä suuri kuin käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän käynnistävä laskurin arvo miinus 30 minuuttia. |
| --- | --- |

b)

Laskurin on pysyttävä taulukossa 4.4 määritellyssä arvossa tai arvossa, joka on suurempi tai yhtä suuri kuin käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän käynnistävä laskurin arvo miinus 30 minuuttia.

| 11.4.2.1.3 | Jos käytetään yhtä valvontajärjestelmälaskuria, laskurin on jatkettava laskemista, jos on havaittu sen kannalta merkittävä typen oksidien poistojärjestelmän virhetoiminta (NCM) ja vastaava vikakoodi on tilassa ”vahvistettu ja aktiivinen”. Laskurin on lopetettava laskeminen ja säilytettävä yksi 11.4.2.1.2 kohdassa tarkoitetuista arvoista, jos mitään laskurin aktivoinnin aiheuttavaa typen oksidien poistojärjestelmän virhetoimintoja (NCM) ei havaita tai jos kaikki kyseisen laskurin kannalta merkittävät vikatiedot on poistettu luku- tai huoltolaitteella.

  Taulukko 4.4


  Laskurit käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien yhteydessä | Laskurin ensimmäisen käynnistyksen aiheuttava vikakoodin tila | Ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo | Toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo | Laskurin säilyttämä jäädytetty arvo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reagenssin laadun laskuri | vahvistettu ja aktiivinen | ≤ 10 tuntia | ≤ 20 tuntia | ≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta |
| Annostuslaskuri | vahvistettu ja aktiivinen | ≤ 10 tuntia | ≤ 20 tuntia | ≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta |
| EGR-venttiilin laskuri | vahvistettu ja aktiivinen | ≤ 36 tuntia | ≤ 100 tuntia | ≥ 95 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta |
| Valvontajärjestelmän laskuri | vahvistettu ja aktiivinen | ≤ 36 tuntia | ≤ 100 tuntia | ≥ 95 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta |
| NOx-kynnysarvo, tapauksen mukaan | vahvistettu ja aktiivinen | ≤ 10 tuntia | ≤ 20 tuntia | ≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta |

11.4.2.1.3

Jos käytetään yhtä valvontajärjestelmälaskuria, laskurin on jatkettava laskemista, jos on havaittu sen kannalta merkittävä typen oksidien poistojärjestelmän virhetoiminta (NCM) ja vastaava vikakoodi on tilassa ”vahvistettu ja aktiivinen”. Laskurin on lopetettava laskeminen ja säilytettävä yksi 11.4.2.1.2 kohdassa tarkoitetuista arvoista, jos mitään laskurin aktivoinnin aiheuttavaa typen oksidien poistojärjestelmän virhetoimintoja (NCM) ei havaita tai jos kaikki kyseisen laskurin kannalta merkittävät vikatiedot on poistettu luku- tai huoltolaitteella.

Taulukko 4.4

Laskurit käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien yhteydessä

Laskurin ensimmäisen käynnistyksen aiheuttava vikakoodin tila

Ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo

Toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo

Laskurin säilyttämä jäädytetty arvo

Reagenssin laadun laskuri

vahvistettu ja aktiivinen

≤ 10 tuntia

≤ 20 tuntia

≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta

Annostuslaskuri

vahvistettu ja aktiivinen

≤ 10 tuntia

≤ 20 tuntia

≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta

EGR-venttiilin laskuri

vahvistettu ja aktiivinen

≤ 36 tuntia

≤ 100 tuntia

≥ 95 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta

Valvontajärjestelmän laskuri

vahvistettu ja aktiivinen

≤ 36 tuntia

≤ 100 tuntia

≥ 95 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta

NOx-kynnysarvo, tapauksen mukaan

vahvistettu ja aktiivinen

≤ 10 tuntia

≤ 20 tuntia

≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta

| 11.4.2.1.4 | Jäädytetty laskuri on nollattava, kun kyseiseen laskuriin liittyvien valvontalaitteiden valvontasyklit on suoritettu loppuun ainakin kerran ilman että on havaittu vikaa eikä mitään kyseisen laskurin toiminta-alaan kuuluvaa vikaa ole havaittu, kun moottoria on käytetty 40 tunnin ajan sen jälkeen, kun laskuri viimeksi pysäytettiin (ks. kuva 4.4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.4

Jäädytetty laskuri on nollattava, kun kyseiseen laskuriin liittyvien valvontalaitteiden valvontasyklit on suoritettu loppuun ainakin kerran ilman että on havaittu vikaa eikä mitään kyseisen laskurin toiminta-alaan kuuluvaa vikaa ole havaittu, kun moottoria on käytetty 40 tunnin ajan sen jälkeen, kun laskuri viimeksi pysäytettiin (ks. kuva 4.4).

| 11.4.2.1.5 | Laskurin on jatkettava laskemista kohdasta, jossa se pysäytettiin, jos kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika havaitaan laskurin ollessa jäädytettynä (ks. kuva 4.4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.5

Laskurin on jatkettava laskemista kohdasta, jossa se pysäytettiin, jos kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika havaitaan laskurin ollessa jäädytettynä (ks. kuva 4.4).

12.   Aktivointi- ja uudelleenaktivointimekanismit ja laskurimekanismi

12.1   Tässä 12 kohdassa kuvaillaan laskurimekanismien aktivointia ja uudelleenaktivointia eräissä tyypillisissä tilanteissa. Jäljempänä 12.2, 12.3 ja 12.4 kohdassa esitettyjen kuvien ja kuvausten tarkoituksena on vain havainnollistaa tämän lisäyksen säännöksiä, eikä niihin pidä viitata esimerkkeinä tämän asetuksen vaatimuksista tai täsmällisinä tietoina asiaan liittyvistä prosesseista. Kuvien 4.6 ja 4.7 laskuritunnit viittaavat taulukossa 4.4 annettuihin käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän enimmäisarvoihin. Selkeyden vuoksi esimerkiksi sitä, että käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän ollessa aktiivisena myös varoitusjärjestelmä on aktiivisena, ei ole mainittu kuvauksissa.

Kuva 4.4

Laskurin uudelleenaktivointi ja nollaus sen jälkeen, kun sen arvo on ollut jäädytettynä

40 käyttötuntia

40 käyttötuntia

korjaus

Jäädytetty arvo

< 40 käyttötuntia

Laskuri

Vika

EI

KYLLÄ

0

korjaus

> 40 käyttötuntia

12.2   Kuvassa 4.5 esitetään aktivointi- ja deaktivointimekanismien toiminta valvottaessa reagenssin saatavuutta seuraavissa tilanteissa:

| a) | Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa liikkuvan työkoneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy. |
| --- | --- |

a)

Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa liikkuvan työkoneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy.

| b) | Lisäystilanne 1 (”riittävä” reagenssin lisäys): käyttäjä täyttää reagenssisäiliötä niin, että reagenssin määrä ylittää 10 prosentin kynnyksen. Varoitusjärjestelmä ja käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä deaktivoituvat. |
| --- | --- |

b)

Lisäystilanne 1 (”riittävä” reagenssin lisäys): käyttäjä täyttää reagenssisäiliötä niin, että reagenssin määrä ylittää 10 prosentin kynnyksen. Varoitusjärjestelmä ja käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä deaktivoituvat.

| c) | Lisäystilanteet 2 ja 3 (”riittämätön” reagenssin lisäys): Varoitusjärjestelmä aktivoituu. Varoituksen taso on riippuvainen käytettävissä olevan reagenssin määrästä. |
| --- | --- |

c)

Lisäystilanteet 2 ja 3 (”riittämätön” reagenssin lisäys): Varoitusjärjestelmä aktivoituu. Varoituksen taso on riippuvainen käytettävissä olevan reagenssin määrästä.

| d) | Lisäystilanne 4 (”täysin riittämätön” reagenssin lisäys): Käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu heti. |
| --- | --- |

d)

Lisäystilanne 4 (”täysin riittämätön” reagenssin lisäys): Käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu heti.

Kuva 4.5

Reagenssin saatavuus

täyttö (tapaus 2)

täyttö (tapaus 4)

täyttö (tapaus 3)

täyttö (tapaus 1)

EI

Toimenpiteitä vaativa järjestelmä

1. VAIHEEN

2. VAIHEEN

"JATKUVA" VAROITUS

VAROITUS

Reagenssin taso

10 %

X %

2,5 %

TYHJÄ

12.3   Kuvassa 4.6 havainnollistetaan kolmea tilannetta, joissa reagenssin laatu on virheellinen.

| a) | Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa liikkuvan työkoneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy. |
| --- | --- |

a)

Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa liikkuvan työkoneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy.

| b) | Korjaustilanne 1 (”riittämätön” tai ”vilpillinen” korjaustoimenpide): Liikkuvan työkoneen käytön eston jälkeen käyttäjä vaihtaa reagenssin asianmukaiseksi, mutta alkaa pian tämän jälkeen jälleen käyttää huonolaatuista reagenssia. Käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja liikkuvan työkoneen käyttö estyy, kun moottoria on käytetty kaksi tuntia. |
| --- | --- |

b)

Korjaustilanne 1 (”riittämätön” tai ”vilpillinen” korjaustoimenpide): Liikkuvan työkoneen käytön eston jälkeen käyttäjä vaihtaa reagenssin asianmukaiseksi, mutta alkaa pian tämän jälkeen jälleen käyttää huonolaatuista reagenssia. Käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja liikkuvan työkoneen käyttö estyy, kun moottoria on käytetty kaksi tuntia.

| c) | Korjaustilanne 2 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Liikkuvan työkoneen käytön eston jälkeen käyttäjä korjaa reagenssin laatuongelman. Jonkin ajan kuluttua käyttäjä kuitenkin jälleen laittaa säiliöön huonolaatuista reagenssia. Varoitukseen, käyttäjän toimenpiteisiin ja laskureihin liittyvät prosessit alkavat alusta. |
| --- | --- |

c)

Korjaustilanne 2 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Liikkuvan työkoneen käytön eston jälkeen käyttäjä korjaa reagenssin laatuongelman. Jonkin ajan kuluttua käyttäjä kuitenkin jälleen laittaa säiliöön huonolaatuista reagenssia. Varoitukseen, käyttäjän toimenpiteisiin ja laskureihin liittyvät prosessit alkavat alusta.

Kuva 4.6

Huonolaatuisen reagenssin käyttö

Toimenpiteitä vaativa järjestelmä

1. VAIHEEN

korjaus (tapaus 1)

korjaus (tapaus 2)

korjaus

40 käyttötuntia

> 40 käyttötuntia

< 40 käyttötuntia

20 h

18 h

10 h

Laskuri

Virh. urea

KYLLÄ

EI

EI

VAROITUS

2. VAIHEEN

korjaus

12.4   Kuvassa 4.7 havainnollistetaan ureanannostusjärjestelmän vikaantumista. Siinä kuvataan myös prosessia, joka liittyy 9 kohdassa tarkoitettuihin valvontavirheisiin.

| a) | Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa liikkuvan työkoneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy. |
| --- | --- |

a)

Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa liikkuvan työkoneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy.

| b) | Korjaustilanne 1 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Liikkuvan työkoneen käytön eston jälkeen käyttäjä korjaa annostusjärjestelmän. Jonkin ajan kuluttua annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Varoitukseen, käyttäjän toimenpiteisiin ja laskureihin liittyvät prosessit alkavat alusta. |
| --- | --- |

b)

Korjaustilanne 1 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Liikkuvan työkoneen käytön eston jälkeen käyttäjä korjaa annostusjärjestelmän. Jonkin ajan kuluttua annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Varoitukseen, käyttäjän toimenpiteisiin ja laskureihin liittyvät prosessit alkavat alusta.

| c) | Korjaustilanne 2 (”epäasianmukainen” korjaustoimenpide): Kun käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on toiminnassa (vääntömomentin alennus), käyttäjä korjaa annostusjärjestelmän. Pian tämän jälkeen annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja laskuri jatkaa laskemista siitä arvosta, joka sillä oli korjaushetkellä. |
| --- | --- |

c)

Korjaustilanne 2 (”epäasianmukainen” korjaustoimenpide): Kun käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on toiminnassa (vääntömomentin alennus), käyttäjä korjaa annostusjärjestelmän. Pian tämän jälkeen annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja laskuri jatkaa laskemista siitä arvosta, joka sillä oli korjaushetkellä.

Kuva 4.7

Reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen

korjaus (tapaus 1)

Annostusjärjestelmä ei toimi

1. VAIHEEN

Toimenpiteitä vaativa järjestelmä

korjaus (tapaus 2)

40 käyttötuntia

40 käyttötuntia

KYLLÄ

EI

korjaus

korjaus

EI

VAROITUS

2. VAIHEEN

> 40 käyttötuntia

< 40 käyttötuntia

20 h

18 h

10 h

Laskuri

13.   Alimman hyväksyttävän reagenssipitoisuuden CDmin demonstrointi

13.1   Valmistajan on demonstroitava arvon CDmin oikeellisuus tyyppihyväksynnän aikana käyttäen reagenssia, jonka pitoisuus on CDmin, tekemällä alaluokkien NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5 ja NRE-v-6 moottorien tapauksessa kuumakäynnistys-NRTC-sykli ja kaikkien muiden luokkien moottorien tapauksessa sovellettava NRSC-sykli.

13.2   Ennen testiä on suoritettava asianmukaiset NCD-syklit tai valmistajan määrittelemä esivakiointisykli, jonka aikana suljettuun piiriin perustuva typen oksidien poistojärjestelmä voi sopeutua reagenssin laatuun, kun pitoisuus on CDmin.

13.3   Epäpuhtauspäästöjen on tämän testin aikana oltava tämän liitteen 7.1.1 kohdassa määriteltyjä typen oksidien raja-arvoja pienemmät.

Lisäys 2

Luokkien IWP, IWA ja RLR moottorien typen oksidien poistojärjestelmiin sovellettavat tekniset lisävaatimukset, mukaan luettuna kyseisten järjestelmien osoittamiseksi käytettävä menetelmä

1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä vahvistetaan lisävaatimukset, jotka liittyvät luokkien IWP, IWA ja RLR moottorien typen oksidien poistojärjestelmien asianmukaisen toiminnan varmistamiseen.

2.   Yleiset vaatimukset

Lisäyksen 1 vaatimuksia sovelletaan myös tämän lisäyksen soveltamisalaan kuuluviin moottoreihin.

3.   Poikkeukset lisäyksen 1 vaatimuksista

Jotta voitaisiin ottaa huomioon lisäyksessä 1 edellytettyihin käyttäjän toimintaa vaativiin toimenpiteisiin liittyvät turvallisuusongelmat, kyseisiä toimenpiteitä ei sovelleta tämän lisäyksen soveltamisalaan kuuluviin moottoreihin. Tämän vuoksi seuraavia lisäyksen 1 kohtia ei sovelleta: 2.3.3.2, 5, 6.3, 7.3, 8.4, 9.4, 10.4 ja 11.3.

4.   Vaatimus riittämättömään reagenssin ruiskutukseen tai reagenssin laatuun liittyvien moottorin käyttöhäiriöiden tallentamisesta

4.1   Liikkuvan työkoneen tietokoneen on tallennettava kaikki riittämättömään reagenssin ruiskutukseen tai reagenssin laatuun liittyvät moottorin käyttöhäiriöt haihtumattomaan tietokonemuistiin siten, että tietoja ei voi tarkoituksellisesti poistaa.

Kansallisten tarkastusviranomaisten on voitava lukea kyseiset tiedot lukulaitteella.

4.2   Edellä olevan 4.1 kohdan mukaisesti tietokoneen muistiin tallennettavan häiriön alkamishetki on se, kun reagenssisäiliö tyhjenee (eli annostusjärjestelmä ei kykene ottamaan reagenssia säiliöstä) tai kun reagenssin määrä on valmistajan valitsemalla tasolla, joka on alle 2,5 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta.

4.3   Muiden kuin 4.1.1 kohdassa täsmennettyjen tietokoneen muistiin 4.1 kohdan mukaisesti tallennettavien häiriöiden alkamishetki on se, kun vastaava laskuri saavuttaa lisäyksen 1 taulukossa 4.4 annetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisarvon.

4.4   Muistiin 4.1 kohdan mukaisesti tallennettavan häiriön kesto päättyy, kun häiriö on korjattu.

4.5   Tehtäessä demonstrointi lisäyksessä 1 olevan 10 kohdan mukaisesti korvataan kyseisen lisäyksen 10.1 kohdan c alakohdan ja vastaavan taulukon 4.1 mukainen käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän demonstrointi demonstroinnilla, jolla osoitetaan riittämättömään reagenssin ruiskutukseen tai reagenssin laatuun liittyvien moottorin käyttöhäiriöiden tallentaminen.

Tällöin sovelletaan lisäyksessä 1 olevan 10.4.1 kohdan vaatimuksia ja valmistajan on hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voitava nopeuttaa testiä simuloimalla tietyn käyttötuntimäärän kertymisen.

Lisäys 3

Luokan RLL moottorien typen oksidien poistojärjestelmiin sovellettavat tekniset lisävaatimukset

1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä vahvistetaan lisävaatimukset, jotka liittyvät luokan RLL moottorien typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen. Lisäyksessä esitetään myös sellaisia moottoreita koskevat vaatimukset, joissa käytetään reagenssia päästöjen vähentämiseksi. EU-tyyppihyväksynnän myöntämisen ehtona on oltava, että sovelletaan tässä lisäyksessä esitettyjä vaatimuksia, jotka koskevat käyttäjän ohjeita, asennusasiakirjoja ja käyttäjän varoitusjärjestelmää.

2.   Vaaditut tiedot

2.1   Valmistajan on toimitettava tiedot, jotka kuvaavat täysin typen oksidien poistojärjestelmien toiminnalliset piirteet, hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä I olevan A osan 1.5 kohdan mukaisesti.

2.2   Jos päästöjenrajoitusjärjestelmässä tarvitaan reagenssia, valmistajan on ilmoitettava hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen I lisäyksessä 3 vahvistetussa ilmoituslomakkeessa kyseisen reagenssin ominaisuudet, mukaan lukien reagenssin tyyppi, tiedot pitoisuudesta reagenssin ollessa liuoksena, käyttölämpötilaa koskevat ehdot ja viittaukset kansainvälisiin standardeihin koostumuksen ja laadun osalta.

3.   Reagenssin saatavuus ja käyttäjän varoitusjärjestelmä

Jos reagenssia käytetään, EU-tyyppihyväksynnän edellytyksenä on ilmaisimien tai muiden asianmukaisten keinojen tarjoaminen liikkuvan työkoneen kokoonpanon mukaisesti siten, että käyttäjälle ilmoitetaan seuraavista:

| a) | reagenssivarastosäiliöön jäävän reagenssin määrä ja erityisellä lisäsignaalilla se, kun reagenssia on jäljellä alle 10 prosenttia täyden säiliön tilavuudesta |
| --- | --- |

a)

reagenssivarastosäiliöön jäävän reagenssin määrä ja erityisellä lisäsignaalilla se, kun reagenssia on jäljellä alle 10 prosenttia täyden säiliön tilavuudesta

| b) | kun reagenssisäiliö tyhjenee tai on melkein tyhjä |
| --- | --- |

b)

kun reagenssisäiliö tyhjenee tai on melkein tyhjä

| c) | kun säiliössä oleva reagenssi ei asennetun arviointivälineen mukaan vastaa niitä ilmoitettuja ominaisuuksia, jotka on kirjattu hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen I lisäyksessä 3 vahvistettuun ilmoituslomakkeeseen |
| --- | --- |

c)

kun säiliössä oleva reagenssi ei asennetun arviointivälineen mukaan vastaa niitä ilmoitettuja ominaisuuksia, jotka on kirjattu hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen I lisäyksessä 3 vahvistettuun ilmoituslomakkeeseen

| d) | kun reagenssin annostelu keskeytyy muissa kuin moottorinohjausyksikön tai annosteluohjaimen aiheuttamissa tapauksissa ja reagoi moottorin käyttötilanteisiin, joissa annostelua tarvitaan, edellyttäen että nämä käyttötilanteet ilmoitetaan hyväksyntäviranomaiselle. |
| --- | --- |

d)

kun reagenssin annostelu keskeytyy muissa kuin moottorinohjausyksikön tai annosteluohjaimen aiheuttamissa tapauksissa ja reagoi moottorin käyttötilanteisiin, joissa annostelua tarvitaan, edellyttäen että nämä käyttötilanteet ilmoitetaan hyväksyntäviranomaiselle.

4.   Reagenssin laatu

Valmistajan valinnan mukaan reagenssin vastaavuus ilmoitettujen ominaisuuksien kanssa ja sovellettavan typen oksidien päästötoleranssin noudattaminen on varmistettava jollakin seuraavista keinoista:

| a) | suorat keinot, kuten reagenssin laatua seuraavan anturin käyttö |
| --- | --- |

a)

suorat keinot, kuten reagenssin laatua seuraavan anturin käyttö

| b) | epäsuorat keinot, kuten NOx-anturin käyttö pakokaasujärjestelmässä reagenssin tehokkuuden arvioimiseen |
| --- | --- |

b)

epäsuorat keinot, kuten NOx-anturin käyttö pakokaasujärjestelmässä reagenssin tehokkuuden arvioimiseen

| c) | kaikki muut keinot, kunhan niiden vaikutus on vähintään vastaava kuin a tai b alakohdan keinojen käytöstä aiheutuva ja tämän 4 kohdan päävaatimukset säilyvät ennallaan. |
| --- | --- |

c)

kaikki muut keinot, kunhan niiden vaikutus on vähintään vastaava kuin a tai b alakohdan keinojen käytöstä aiheutuva ja tämän 4 kohdan päävaatimukset säilyvät ennallaan.

Lisäys 4

Hiukkaspäästöjen rajoittamistoimenpiteisiin sovellettavat tekniset vaatimukset, mukaan luettuna niiden osoittamiseksi käytettävä menetelmä

1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä vahvistetaan vaatimukset, jotka liittyvät hiukkaspäästöjen rajoittamistoimenpiteiden oikean toiminnan varmistamiseen.

2.   Yleiset vaatimukset

Moottorijärjestelmä on varustettava hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmällä (PCD), joka kykenee tunnistamaan tämän liitteen piiriin kuuluvat hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän virhetoiminnat. Kaikki tämän 2 kohdan piiriin kuuluvat moottorit on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ne voivat täyttää nämä vaatimukset moottorin koko tavanomaisen käyttöiän sen tavanomaisissa käyttöoloissa. Tämän tavoitteen kannalta on hyväksyttävää, että moottoreissa, joita on käytetty asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä V tarkoitettua päästökestojaksoa pitempään, voi esiintyä valvontajärjestelmän suorituskyvyn ja herkkyyden heikkenemistä.

2.1   Vaaditut tiedot

2.1.1   Jos päästöjenrajoitusjärjestelmässä tarvitaan reagenssia (esim. polttoaineeseen lisättyä katalyyttia), valmistajan on ilmoitettava hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen I lisäyksessä 3 vahvistetussa ilmoituslomakkeessa kyseisen reagenssin ominaisuudet, mukaan lukien reagenssin tyyppi, tiedot pitoisuudesta reagenssin ollessa liuoksena, käyttölämpötilaa koskevat ehdot ja viittaukset kansainvälisiin standardeihin koostumuksen ja laadun osalta.

2.1.2   Hyväksyntäviranomaiselle on EU-tyyppihyväksynnän yhteydessä toimitettava yksityiskohtaiset kirjalliset tiedot, joissa kattavasti kuvataan 4 kohdan mukaisen käyttäjän varoitusjärjestelmän järjestelmän toiminnalliset ominaisuudet.

2.1.3   Valmistajan on toimitettava asennusasiakirjat, joilla alkuperäisen laitevalmistajan käyttäminä varmistetaan, että moottori, mukaan luettuna hyväksyttyyn moottorityyppiin tai -perheeseen osana kuuluva päästöjenrajoitusjärjestelmä, toimii liikkuvaan työkoneeseen asennettuna yhdessä tarvittavien koneen osien kanssa tavalla, joka on tämän liitteen vaatimusten mukainen. Asiakirjoihin on sisällytettävä moottoria koskevat tarkat tekniset vaatimukset ja määräykset (ohjelmisto, laitteet ja viestintä), joita moottorin asianmukainen asentaminen liikkuvaan työkoneeseen edellyttää.

2.2   Käyttöolosuhteet

2.2.1   Hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmän on toimittava seuraavissa olosuhteissa:

| a) | ympäristön lämpötila 266 K – 308 K (– 7 °C – 35 °C) |
| --- | --- |

a)

ympäristön lämpötila 266 K – 308 K (– 7 °C – 35 °C)

| b) | korkeus merenpinnasta alle 1 600 metriä |
| --- | --- |

b)

korkeus merenpinnasta alle 1 600 metriä

| c) | moottorin jäähdytysaineen lämpötila yli 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

moottorin jäähdytysaineen lämpötila yli 343 K (70 °C).

2.3   Valvontavaatimukset

2.3.1   Hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmän on kyettävä tunnistamaan tämän liitteen piiriin kuuluvat hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän virhetoiminnat (PCM) tietokoneen muistiin tallennettujen valvontajärjestelmän vikakoodien avulla ja ilmoittamaan nämä tiedot pyynnöstä laitteen ulkopuolelle.

2.3.2   Vikakoodien kirjaamista koskevat vaatimukset

2.3.2.1   Hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmän on kirjattava vikakoodi jokaiselle erilliselle hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän virhetoiminnalle.

2.3.2.2   Moottorin oltua käynnissä taulukossa 4.5 esitetyn ajan hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän on pääteltävä, esiintyykö siinä havaittavissa oleva virhetoiminta. Tässä vaiheessa tallennetaan ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi ja 4 kohdassa tarkoitetun varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava.

2.3.2.3   Jos vaaditaan pitempi kuin taulukossa 1 esitetty käyntiaika, jotta valvontalaitteet voivat tarkasti todeta ja vahvistaa hiukkaspäästöjen rajoittamisjärjestelmän virhetoiminnan (esim. tilastollisia malleja käyttävät tai liikkuvan työkoneen nesteenkulutusta seuraavat valvontalaitteet), hyväksyntäviranomainen voi sallia pidemmän valvontajakson sillä edellytyksellä, että valmistaja perustelee pitemmän jakson tarpeellisuuden (esim. teknisillä syillä, kokeellisilla tuloksilla tai yrityksen sisäisillä kokemuksilla).

Taulukko 4.5

Valvontatyypit ja vastaava aika, jonka kuluessa ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi on tallennettava

| Valvontatyyppi | Valvontatyypit ja kertynyt käyttöaika, jonka kuluessa ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi on tallennettava |
| --- | --- |
| Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän poistaminen | Moottori käynnissä muulla kuin joutokäynnillä 60 minuuttia |
| Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaaminen | Moottori käynnissä muulla kuin joutokäynnillä 240 minuuttia |
| PCD-järjestelmän kalibrointi | Moottori käynnissä 60 minuuttia |

Valvontatyyppi

Valvontatyypit ja kertynyt käyttöaika, jonka kuluessa ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi on tallennettava

Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän poistaminen

Moottori käynnissä muulla kuin joutokäynnillä 60 minuuttia

Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaaminen

Moottori käynnissä muulla kuin joutokäynnillä 240 minuuttia

PCD-järjestelmän kalibrointi

Moottori käynnissä 60 minuuttia

2.3.3   Vikakoodien poistamista koskevat vaatimukset

| a) | Hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmä ei saa itse poistaa vikakoodeja tietokoneen muistista, ennen kuin kyseiseen vikakoodiin liittyvä vika on korjattu. |
| --- | --- |

a)

Hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmä ei saa itse poistaa vikakoodeja tietokoneen muistista, ennen kuin kyseiseen vikakoodiin liittyvä vika on korjattu.

| b) | Hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmä voi poistaa kaikki vikakoodit, kun moottorin valmistajan pyynnöstä toimittama järjestelmän oma lukulaite tai huoltotyökalu sitä pyytää, tai käyttämällä moottorin valmistajan antamaa pääsykoodia. |
| --- | --- |

b)

Hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmä voi poistaa kaikki vikakoodit, kun moottorin valmistajan pyynnöstä toimittama järjestelmän oma lukulaite tai huoltotyökalu sitä pyytää, tai käyttämällä moottorin valmistajan antamaa pääsykoodia.

| c) | Haihtumattomaan muistiin 5.2 kohdan vaatimuksen mukaisesti tallennettujen, vahvistetulla ja aktiivisella vikakoodilla varustettujen käyttöhäiriöiden lokia ei saa poistaa. |
| --- | --- |

c)

Haihtumattomaan muistiin 5.2 kohdan vaatimuksen mukaisesti tallennettujen, vahvistetulla ja aktiivisella vikakoodilla varustettujen käyttöhäiriöiden lokia ei saa poistaa.

2.3.4   Hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmää ei saa ohjelmoida tai muutoin säätää siten, että sen aktivointi poistuu osittain tai kokonaan liikkuvan työkoneen iän perusteella moottorin todellisen käyttöiän aikana, eikä järjestelmä saa sisältää algoritmeja tai strategioita, joiden tehtävänä on alentaa hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmän tehoa ajan mittaan.

2.3.5   Hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmän kaikki uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit tai käyttöparametrit on suojattava luvattomilta muutoksilta.

2.3.6   PCD-moottoriperhe

PCD-moottoriperheen kokoonpanon määrittelee valmistaja. Moottorien ryhmitteleminen PCD-moottoriperheeksi edellyttää hyvää teknistä arviota ja hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää.

Moottorit, jotka eivät kuulu samaan moottoriperheeseen, voivat kuitenkin kuulua samaan PCD-moottoriperheeseen.

2.3.6.1   PCD-moottoriperheen määritysparametrit

PCD-moottoriperhe voidaan määrittää tärkeimpien suunnitteluparametrien avulla, joiden on oltava yhteiset saman perheen moottoreille.

Jotta moottorien voidaan katsoa kuuluvan samaan PCD-moottoriperheeseen, niillä on oltava seuraavat samat perusparametrit:

| a) | hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaperiaate (esim. mekaaninen, aerodynaaminen, diffuusion tai inertiaan perustuva erottelu, jaksoittaisesti regeneroituva, jatkuvasti regeneroituva) |
| --- | --- |

a)

hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaperiaate (esim. mekaaninen, aerodynaaminen, diffuusion tai inertiaan perustuva erottelu, jaksoittaisesti regeneroituva, jatkuvasti regeneroituva)

| b) | PCD-valvonnan menetelmät |
| --- | --- |

b)

PCD-valvonnan menetelmät

| c) | PCD-valvonnan perusteet |
| --- | --- |

c)

PCD-valvonnan perusteet

| d) | valvontaparametrit (esim. taajuus). |
| --- | --- |

d)

valvontaparametrit (esim. taajuus).

Valmistajan on osoitettava nämä yhtäläisyydet soveltuvan teknisen demonstraation tai muiden asianmukaisten menettelyjen avulla ja saatava esitykselle hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

Valmistaja voi pyytää hyväksyntäviranomaiselta hyväksyntää PCD-valvontajärjestelmän valvonta- ja havaitsemismenetelmien pienille eroille, jotka johtuvat moottorin kokoonpanon eroavaisuuksista, jos valmistaja pitää näitä menetelmiä samanlaisina ja ne eroavat toisistaan ainoastaan siinä määrin, että ne sopivat tarkasteltavien komponenttien erityispiirteisiin (esim. koko tai pakokaasuvirta), tai niiden yhtäläisyydet ovat hyvän teknisen arvion mukaan perusteltuja.

3.   Huoltovaatimukset

3.1   Valmistajan on huolehdittava siitä, että kaikille uusien moottorien tai koneiden loppukäyttäjille annetaan päästöjenrajoitusjärjestelmää ja sen oikeata toimintaa koskevat kirjalliset ohjeet liitteen XV mukaisesti.

4.   Käyttäjän varoitusjärjestelmä

4.1   Liikkuvassa työkoneessa on oltava visuaalinen käyttäjän varoitusjärjestelmä.

4.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmään voi kuulua yksi tai useampia merkkivaloja tai lyhyen viestin näyttö.

Viestin esittämiseen voidaan käyttää samaa järjestelmää kuin muihin kunnossapitotarkoituksiin tai NCD-järjestelmään liittyvien viestien esittämiseen.

Varoitusjärjestelmän on ilmoitettava, että vika on korjattava viipymättä. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”anturi ei kytkettynä” tai ”kriittinen päästövika”).

4.3   Valmistajan valinnan mukaan varoitusjärjestelmään voi sisältyä äänimerkki käyttäjän huomion herättämiseksi. Käyttäjälle voidaan antaa mahdollisuus kytkeä äänimerkki pois päältä.

4.4   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava 2.3.2.2 kohdan mukaisesti.

4.5   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä, kun sen aktivoitumisen edellytykset ovat poistuneet. Käyttäjän varoitusjärjestelmä ei saa mennä automaattisesti pois päältä ilman, että sen aktivoitumisen syy on korjattu.

4.6   Varoitusjärjestelmän toiminta voidaan tilapäisesti keskeyttää muilla signaaleilla, jotka esittävät tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä.

4.7   Valmistajan on asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisessa EU-tyyppihyväksyntähakemuksessa demonstroitava käyttäjän varoitusjärjestelmän toiminta 9 kohdan mukaisesti.

5.   Käyttäjän varoitusjärjestelmän tietojen tallennusjärjestelmä

5.1   PCD-järjestelmässä on oltava haihtumaton tietokonemuisti tai laskureita, joihin vahvistetulla ja aktiivisella vikakoodilla varustetut moottorin käyttöhäiriöt tallennetaan siten, ettei tietoja voi tarkoituksellisesti poistaa.

5.2   Järjestelmän on tallennettava haihtumattomaan muistiin vahvistetulla ja aktiivisella vikakoodilla varustettujen moottorin käyttöhäiriöiden kokonaismäärä ja kesto, kun käyttäjän varoitusjärjestelmä on ollut aktiivisena moottorin 20 käyttötunnin ajan tai valmistajan valitseman lyhemmän ajan.

5.2   Kansallisten viranomaisten on voitava lukea kyseiset tiedot lukulaitteella.

6.   Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän poistamisen valvonta

6.1   PCD-järjestelmän on havaittava tilanne, jossa hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä poistetaan kokonaan. Tämä koskee myös järjestelmän toiminnan valvontaan, aktivoimiseen, deaktivoimiseen tai muuttamiseen käytettävien anturien poistamista.

7.   Lisävaatimukset, kun hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä käyttää reagenssia (esim. polttoaineeseen lisättävää katalyyttia)

7.1   Jos joko hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän poistamisesta tai sen toiminnan lakkaamisesta on annettu vahvistettu ja aktiivinen vikakoodi, reagenssin annostelun on keskeydyttävä välittömästi. Annostelun on alettava uudelleen, kun vikakoodi ei enää ole aktiivinen.

7.2   Varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin määrä lisäainesäiliössä laskee alle valmistajan määrittämän tason.

8.   Asetusten luvattomasta muuttamisesta mahdollisesti johtuvien vikojen valvonta

8.1   Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän poistamisen valvonnan lisäksi on valvottava seuraavia vikoja, jotka voivat johtua asetusten luvattomasta muuttamisesta:

| a) | hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaaminen |
| --- | --- |

a)

hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaaminen

| b) | hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmän (PCD) viat (8.3 kohta). |
| --- | --- |

b)

hiukkaspäästöjen rajoittamisen valvontajärjestelmän (PCD) viat (8.3 kohta).

8.2   Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaamisen valvonta

PCD-järjestelmän on havaittava tilanne, jossa hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän substraatti poistetaan kokonaan (”tyhjä säiliö”). Tällaisessa tapauksessa hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän kotelo sekä järjestelmän toiminnan valvontaan, aktivoimiseen, deaktivoimiseen tai muuttamiseen käytettävät anturit ovat edelleen paikallaan.

8.3   PCD-järjestelmän vikaantumisen valvonta

8.3.1   PCD-järjestelmää on valvottava sähkövikojen ja antureiden paikaltaan siirtämisen tai deaktivoinnin varalta, jotteivät ne estäisi järjestelmää havaitsemasta muita 6.1 kohdassa ja 8.1 kohdan a alakohdassa (komponenttien valvonta) tarkoitettuja vikoja.

Diagnosointikykyyn vaikuttavia antureita ovat muiden muassa hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän paine-eroja suoraan mittaavat anturit sekä pakokaasun lämpötilaa mittaavat anturit, joilla ohjataan hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän regenerointia.

8.3.2   Jos PCD-järjestelmän yksittäisen anturin tai toimilaitteen vikaantuminen, poistaminen tai deaktivoiminen ei estä 6.1 kohdassa ja 8.1 kohdan a alakohdassa (varmennettu järjestelmä) tarkoitettujen vikojen havaitsemista, varoitusjärjestelmän ei tarvitse aktivoitua eikä käyttäjän varoitusjärjestelmän tietojen tallentamisen tarvitse käynnistyä, ellei esiinny muita vahvistettuja ja aktiivisia antureiden tai toimilaitteiden vikoja.

9.   Demonstrointivaatimukset

9.1   Yleistä

Tämän lisäyksen vaatimusten täyttyminen on osoitettava EU-tyyppihyväksynnän aikana demonstroimalla varoitusjärjestelmän aktivoituminen taulukon 4.6 ja tämän 9 kohdan mukaisesti.

Taulukko 4.6

Demonstrointimenettelyn sisältö 9.3 kohdan säännösten mukaisesti

| Mekanismi | Demonstroinnin osatekijät |
| --- | --- |
| Varoitusjärjestelmän aktivoituminen (4.4 kohta) | — | 2 aktivointitestiä (mukaan luettuna hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaaminen) |

Mekanismi

Demonstroinnin osatekijät

Varoitusjärjestelmän aktivoituminen (4.4 kohta)

—

2 aktivointitestiä (mukaan luettuna hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaaminen)

| — | Lisädemonstroinnit tarvittaessa |
| --- | --- |

—

Lisädemonstroinnit tarvittaessa

9.2   Moottoriperheet ja PCD-moottoriperheet

9.2.1   Jos moottoriperheen moottorit kuuluvat PCD-moottoriperheeseen, joka on jo EU-tyyppihyväksytty kuvan 4.8 mukaisesti, kyseisen moottoriperheen vaatimustenmukaisuus katsotaan osoitetuksi ilman lisätestejä, mikäli valmistaja osoittaa viranomaiselle, että tämän lisäyksen vaatimusten noudattamiseksi tarvittavat valvontajärjestelmät ovat tarkasteltavissa moottori- ja PCD-moottoriperheissä samanlaiset.

Kuva 4.8

Aiemmin osoitettu PCD-moottoriperheen vaatimustenmukaisuus

PCD-moottoriperheen 1 vaatimustenmukaisuus on osoitettu moottoriperheen 2 osalta

Moottoriperhe 2

Moottoriperhe 1

Moottoriperheen 1 vaatimustenmukaisuus katsotaan osoitetuksi

9.3   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi

9.3.1   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen vaatimustenmukaisuus on demonstroitava suorittamalla kaksi testiä, joiden aiheet ovat seuraavat: hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaaminen ja yksi tämän liitteen 6 tai 8.3 kohdassa tarkoitettu vikaluokka.

9.3.2   Testattavien vikojen valinta

9.3.2.1   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle luettelo tällaisista mahdollisista vioista.

9.3.2.2   Hyväksyntäviranomaisen on valittava testissä tarkasteltava vika 9.3.2.1 kohdassa tarkoitetusta luettelosta.

9.3.3   Demonstrointi

9.3.3.1   Tässä demonstroinnissa on tehtävä erilliset testit 8.2 kohdassa tarkoitetulle hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaamiselle ja 6 ja 8.3 kohdassa tarkoitetuille vioille. Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaaminen on aiheutettava siten, että substraatti poistetaan kokonaan järjestelmän kotelosta.

9.3.3.2   Testin aikana ei saa esiintyä mitään muuta vikaa kuin testin kohteena oleva.

9.3.3.3   Kaikki vikakoodit on tyhjennettävä ennen testin aloittamista.

9.3.3.4   Testattavat viat voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida.

9.3.3.5   Vikojen havaitseminen

9.3.3.5.   PCD-järjestelmän on vastattava hyväksyntäviranomaisen valitsemaan soveltuvaan vikaan tämän lisäyksen säännösten mukaisesti. Katsotaan, että tämä on osoitettu, jos aktivointi tapahtuu taulukossa 4.7 esitetyssä määrässä peräkkäisiä PCD-testisyklejä.

Jos valvonnan kuvauksessa on todettu, että tietty valvontalaite tarvitsee valvonnan loppuun saattamiseksi useampia PCD-testisyklejä kuin taulukossa 4.7 esitetään, ja hyväksyntäviranomainen on sen hyväksynyt, PCD-testisyklien määrää voidaan lisätä enintään 50 prosentilla.

Jokainen yksittäinen PCD-testisykli voidaan erottaa demonstraatiotestauksessa toisista sammuttamalla moottori. Aika ennen seuraavaa käynnistystä määritetään sen mukaan, tapahtuuko valvontatoimintoja moottorin sammuttamisen jälkeen ja vaaditaanko tiettyjen olosuhteiden toteutumista, jotta valvonta tapahtuisi seuraavalla käynnistyksellä.

Taulukko 4.7

Valvontatyypit ja vastaava PCD-testisyklien määrä, jonka kuluessa ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi on tallennettava

| Valvontatyyppi | PCD-testisyklien määrä, jonka kuluessa ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi on tallennettava |
| --- | --- |
| Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän poistaminen | 2 |
| Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaaminen | 8 |
| PCD-järjestelmän kalibrointi | 2 |

Valvontatyyppi

PCD-testisyklien määrä, jonka kuluessa ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi on tallennettava

Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän poistaminen

2

Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän toiminnan lakkaaminen

8

PCD-järjestelmän kalibrointi

2

9.3.3.6   PCD-testisykli

9.3.3.6.1   Tässä 9 kohdassa tarkoitettu PCD-testisykli, jolla osoitetaan hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän asianmukainen suorituskyky, on alaluokkien NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5 ja NRE-v-6 moottorien tapauksessa kuumakäynnistys-NRTC-sykli ja kaikkien muiden luokkien moottorien tapauksessa sovellettava NRSC-sykli.

9.3.3.6.2   Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan käyttää vaihtoehtoista PCD-testisykliä (esim. muu kuin NTRC tai NRSC) tiettyä valvontalaitetta varten. Hakemuksessa on oltava tiedot (tekniset näkökohdat, simulaatiot, testitulokset jne.), joista käyvät ilmi

| a) | vaaditun testisyklin tulokset valvontalaitteella, jota käytetään todellisissa ajo-olosuhteissa, ja |
| --- | --- |

a)

vaaditun testisyklin tulokset valvontalaitteella, jota käytetään todellisissa ajo-olosuhteissa, ja

| b) | se että 9.3.3.6.1 kohdassa määrätty sovellettava PCD-testisykli osoitetaan kyseiseen valvontaan huonommin soveltuvaksi. |
| --- | --- |

b)

se että 9.3.3.6.1 kohdassa määrätty sovellettava PCD-testisykli osoitetaan kyseiseen valvontaan huonommin soveltuvaksi.

9.3.3.7   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroinnissa sovellettava järjestely

9.3.3.7.1   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi on suoritettava moottoritestipenkissä.

9.3.3.7.2   Demonstrointia varten tarvittavat komponentit ja osajärjestelmät, joita ei ole fyysisesti asennettu moottorijärjestelmään, kuten ympäristön lämpötilaa mittaavat anturit, tasoanturit ja käyttäjän varoitus- ja tietojärjestelmät, on tätä varten yhdistettävä moottoriin tai simuloitava hyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla.

9.3.3.7.3   Valmistajan niin halutessa ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella demonstrointitestit voidaan 9.3.3.7.1 kohdan sitä estämättä tehdä kokonaisella liikkuvalla työkoneella joko kiinnittämällä liikkuva työkone sopivaan testipenkkiin tai käyttämällä sitä testiradalla valvotuissa olosuhteissa.

9.3.4   Varoitusjärjestelmän demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin kohdan 9.3.3 mukaisesti suoritetun testin lopussa varoitusjärjestelmä on aktivoitunut asianmukaisesti ja valitun vian vikakoodi on tilassa ”vahvistettu ja aktiivinen”.

9.3.5   Jos reagenssia käyttävälle hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmälle tehdään demonstrointitesti, joka koskee järjestelmän toiminnan lakkaamista tai poistamista, on lisäksi varmistettava, että reagenssin annostelu on keskeytynyt.

---

LIITE V

Liikkuvien työkoneiden vakiotilaiseen testisykliin liittyvää aluetta koskevat mittaukset ja testit

1.   Yleiset vaatimukset

Tätä liitettä sovelletaan niiden luokkiin NRE, NRG, IWP, IWA ja RLR kuuluvien elektronisesti ohjattujen ja asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II asetettuja vaiheen V päästöraja-arvoja noudattavien moottoreiden tapauksessa, joissa elektronista ohjausta käytetään syötettävän polttoainemäärän ja polttoainesyötön ajoituksen määrittämiseen tai joissa elektronista ohjausta käytetään typen oksidien vähentämiseen käytettävän päästöjenrajoitusjärjestelmän aktivointiin, deaktivointiin tai modulointiin.

Tässä liitteessä vahvistetaan tekniset vaatimukset, jotka koskevat asianomaiseen NRSC-testisykliin liittyvää aluetta, jonka puitteissa säädellään sitä päästömäärää, jolla liitteessä II asetettujen päästöraja-arvojen ylitys sallitaan.

Kun moottoria testataan 4 kohdassa esitettyjen testausvaatimusten mukaisesti, 2 kohdassa määritellyllä soveltuvalla valvonta-alueella sijaitsevasta satunnaisesti valitusta pisteestä otetut päästöt eivät saa ylittää asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II vahvistettuja soveltuvia päästöraja-arvoja kerrottuna tekijällä 2,0.

Tutkimuslaitos valitsee valvonta-alueelta 3 kohdassa esitetyllä tavalla päästöjen penkkitestausta varten lisämittauspisteitä, joiden avulla osoitetaan, että tämän 1 kohdan vaatimukset täyttyvät.

Valmistaja voi pyytää tutkimuslaitosta sulkemaan toimintapisteitä minkä tahansa 2 kohdassa määritellyn valvonta-alueen ulkopuolelle 3 kohdassa esitetyn demonstroinnin ajaksi. Tutkimuslaitos voi myöntää tällaisen poikkeuksen, jos valmistaja voi osoittaa, että moottori ei missään liikkuvien työkoneiden yhdistelmässä missään tapauksessa pysty toimimaan kyseisissä pisteissä.

Valmistajan on alkuperäiselle laitevalmistajalle liitteen XIV mukaisesti toimittamissaan asennusohjeissa ilmoitettava sovellettavan valvonta-alueen ylä- ja alarajat ja sisällytettävä niihin lausunto, jossa täsmennetään, ettei alkuperäinen laitevalmistaja saa asentaa moottoria siten, että moottori pystyisi toimimaan jatkuvasti vain sellaisissa nopeus- ja kuormituspisteissä, jotka sijaitsevat hyväksyttyä moottorityyppiä tai moottoriperhettä vastaavan vääntömomenttikäyrän valvonta-alueen ulkopuolella.

2.   Moottorin valvonta-alue

Moottorin testauksessa sovellettava valvonta-alue on se tässä 2 kohdassa täsmennetty alue, joka vastaa testattavaan moottoriin sovellettavaa NRSC-sykliä.

2.1   NRSC-syklillä C1 testattavien moottorien valvonta-alue

Nämä moottorit toimivat vaihtuvilla nopeuksilla ja kuormituksilla. Valvonta-alueesta jätetään pois eri osia moottorin (ala)luokan ja käyttönopeuden mukaan.

2.1.1   Luokan NRE vaihtuvanopeuksiset moottorit, joiden suurin nettoteho ≥ 19 kW, luokan IWA vaihtuvanopeuksiset moottorit, joiden suurin nettoteho ≥ 300 kW, luokan RLR vaihtuvanopeuksiset moottorit ja luokan NRG vaihtuvanopeuksiset moottorit

Valvonta-alue (ks. kuva 5.1) määritellään seuraavasti:

vääntömomentin yläraja: täyden kuormituksen tehokäyrä

nopeusalue: nopeudesta A nopeuteen n
  hi

jossa:

nopeus A = n
  lo + 0,15 × (n
  hi – n
  lo)

| n
  hi | = | suurin pyörimisnopeus [ks. 1 artiklan 12 kohta] |
| --- | --- | --- |
| n
  lo | = | pienin pyörimisnopeus [ks. 1 artiklan 13 kohta]. |

n
  hi

=

suurin pyörimisnopeus [ks. 1 artiklan 12 kohta]

n
  lo

=

pienin pyörimisnopeus [ks. 1 artiklan 13 kohta].

Seuraavat moottorin toimintatilat on suljettava testauksen ulkopuolelle:

| a) | pisteet, jotka ovat alle 30 % suurimmasta vääntömomentista |
| --- | --- |

a)

pisteet, jotka ovat alle 30 % suurimmasta vääntömomentista

| b) | pisteet, jotka ovat alle 30 % suurimmasta nettotehosta. |
| --- | --- |

b)

pisteet, jotka ovat alle 30 % suurimmasta nettotehosta.

Jos mitattu moottorin pyörimisnopeus A poikkeaa enintään ±3 % valmistajan ilmoittamasta moottorin pyörimisnopeudesta, käytetään ilmoitettuja moottorin pyörimisnopeuksia. Jos toleranssi ylittyy jollakin testinopeudella, käytetään mitattuja moottorin pyörimisnopeuksia.

Valvonta-alueella sijaitsevat välitestipisteet määritetään seuraavasti:

| | %torque = % suurimmasta vääntömomentista |
| --- | --- |

%torque = % suurimmasta vääntömomentista

| | ; |
| --- | --- |

Formula
  ;

jossa: n100 % on 100 prosenttia nopeudesta vastaavassa testisyklissä.

Kuva 5.1

Valvonta-alue – luokan NRE vaihtuvanopeuksiset moottorit, joiden suurin nettoteho ≥ 19 kW, luokan IWA vaihtuvanopeuksiset moottorit, joiden suurin nettoteho ≥ 300 kW, ja luokan NRG vaihtuvanopeuksiset moottorit Nopeus (%)

30 % vääntömomentista

Vääntömomentti (% suurimmasta arvosta)

Nopeus (%)

30 % tehosta

Valvonta-alue

Nopeus A

2.1.2   Luokan NRE vaihtuvanopeuksiset moottorit, joiden suurin nettoteho < 19 kW ja luokan IWA vaihtuvanopeuksiset moottorit, joiden suurin nettoteho < 300 kW

Sovelletaan 2.1.1 kohdassa määriteltyä valvonta-aluetta mutta suljetaan testauksen ulkopuolelle lisäksi tässä kohdassa annetut, kuvissa 5.2 ja 5.3 esitetyt moottorin toimintatilat:

| a) | ainoastaan hiukkasten osalta, jos nopeus C on alle 2 400 r/min: pisteet oikealle tai alaspäin suorasta, joka yhdistää pisteen ”30 prosenttia suurimmasta vääntömomentista tai 30 prosenttia suurimmasta nettotehosta (sen mukaan kumpi on suurempi) nopeudella B” ja pisteen ”70 prosenttia suurimmasta nettotehosta suurimmalla nopeudella” |
| --- | --- |

a)

ainoastaan hiukkasten osalta, jos nopeus C on alle 2 400 r/min: pisteet oikealle tai alaspäin suorasta, joka yhdistää pisteen ”30 prosenttia suurimmasta vääntömomentista tai 30 prosenttia suurimmasta nettotehosta (sen mukaan kumpi on suurempi) nopeudella B” ja pisteen ”70 prosenttia suurimmasta nettotehosta suurimmalla nopeudella”

| b) | ainoastaan hiukkasten osalta, jos nopeus C on 2 400 r/min tai suurempi: pisteet oikealle tai alaspäin suorasta, joka yhdistää pisteen ”30 prosenttia suurimmasta vääntömomentista tai 30 prosenttia suurimmasta nettotehosta (sen mukaan kumpi on suurempi) nopeudella B”, pisteen ”50 prosenttia suurimmasta nettotehosta nopeudella 2 400 r/min” ja pisteen ”70 prosenttia suurimmasta nettotehosta suurimmalla nopeudella”. |
| --- | --- |

b)

ainoastaan hiukkasten osalta, jos nopeus C on 2 400 r/min tai suurempi: pisteet oikealle tai alaspäin suorasta, joka yhdistää pisteen ”30 prosenttia suurimmasta vääntömomentista tai 30 prosenttia suurimmasta nettotehosta (sen mukaan kumpi on suurempi) nopeudella B”, pisteen ”50 prosenttia suurimmasta nettotehosta nopeudella 2 400 r/min” ja pisteen ”70 prosenttia suurimmasta nettotehosta suurimmalla nopeudella”.

jossa:

| | nopeus B = n
  lo + 0,5 × (n
  hi – n
  lo) |
| --- | --- |

nopeus B = n
  lo + 0,5 × (n
  hi – n
  lo)

| | nopeus C = n
  lo + 0,75 × (n
  hi – n
  lo). |
| --- | --- |

nopeus C = n
  lo + 0,75 × (n
  hi – n
  lo).

| n
  hi | = | suurin pyörimisnopeus [ks. 1 artiklan 12 kohta] |
| --- | --- | --- |
| n
  lo | = | pienin pyörimisnopeus [ks. 1 artiklan 13 kohta]. |

n
  hi

=

suurin pyörimisnopeus [ks. 1 artiklan 12 kohta]

n
  lo

=

pienin pyörimisnopeus [ks. 1 artiklan 13 kohta].

Jos mitatut moottorin pyörimisnopeudet A, B ja C poikkeavat enintään ±3 % valmistajan ilmoittamasta moottorin pyörimisnopeudesta, käytetään ilmoitettuja moottorin pyörimisnopeuksia. Jos toleranssi ylittyy jollakin testinopeudella, käytetään mitattuja moottorin pyörimisnopeuksia.

Kuva 5.2

Valvonta-alue – luokan NRE vaihtuvanopeuksiset moottorit, joiden suurin nettoteho < 19 kW, ja luokan IWA vaihtuvanopeuksiset moottorit, joiden suurin nettoteho < 300 kW, nopeus C < 2 400 r/min

30 % a

30 % b

70 % a

Vääntömomentti (% suurimmasta arvosta)

Nopeus (%)

Selitykset:

| 1 | Moottorin valvonta-alue |
| --- | --- |
| 2 | Kaikkien päästöjen osalta pois jätettävä osa |
| 3 | Hiukkasmassan osalta pois jätettävä osa |
| a | % suurimmasta nettotehosta |
| b | % suurimmasta vääntömomentista |

1

Moottorin valvonta-alue

2

Kaikkien päästöjen osalta pois jätettävä osa

3

Hiukkasmassan osalta pois jätettävä osa

a

% suurimmasta nettotehosta

b

% suurimmasta vääntömomentista

Kuva 5.3

Valvonta-alue – luokan NRE vaihtuvanopeuksiset moottorit, joiden suurin nettoteho < 19 kW, ja luokan IWA vaihtuvanopeuksiset moottorit, joiden suurin nettoteho < 300 kW, nopeus C ≥ 2 400 r/min

50 % b

50 % a

30 % b

30 % a

70 % a

Vääntömomentti (% suurimmasta arvosta)

Nopeus (%)

Selitykset:

| 1 | Moottorin valvonta-alue |
| --- | --- |
| 2 | Kaikkien päästöjen osalta pois jätettävä osa |
| 3 | Hiukkasmassan osalta pois jätettävä osa |
| a | % suurimmasta nettotehosta |
| b | % suurimmasta vääntömomentista |

1

Moottorin valvonta-alue

2

Kaikkien päästöjen osalta pois jätettävä osa

3

Hiukkasmassan osalta pois jätettävä osa

a

% suurimmasta nettotehosta

b

% suurimmasta vääntömomentista

2.2   NRSC-sykleillä D2, E2 ja G2 testattavien moottorien valvonta-alue

Tällaisia moottoreita käytetään pääasiassa nopeudella, joka on hyvin lähellä niiden rakenteellista käyttönopeutta, joten valvonta-alue määritellään seuraavasti:

| nopeus | : | 100 % |
| --- | --- | --- |
| vääntömomenttialue | : | 50 prosentista suurinta tehoa vastaavaan arvoon |

nopeus

:

100 %

vääntömomenttialue

:

50 prosentista suurinta tehoa vastaavaan arvoon

2.3   NRSC-syklillä E3 testattavien moottorien valvonta-alue

Tällaisia moottoreita käytetään pääasiassa hieman kiinteänousuisen potkurin tehokäyrän ylä- ja alapuolella. Valvonta-alue perustuu potkurikäyrään, ja sen rajat määritellään matemaattisten yhtälöiden eksponenttien avulla. Valvonta-alue määritellään seuraavasti:

| Alempi nopeusraja | : | 0,7 ×n
  100 % |
| --- | --- | --- |
| Ylempi rajakäyrä | : | %power = 100 ×·( %speed/90)3,5; |
| Alempi rajakäyrä | : | %power = 70 ×·( %speed/100)2,5; |
| Ylempi tehoraja | : | Täyden kuormituksen tehokäyrä |
| Ylempi nopeusraja | : | suurin nopeudensäätimen sallima nopeus |

Alempi nopeusraja

:

0,7 ×n
  100 %

Ylempi rajakäyrä

:

%power = 100 ×·( %speed/90)3,5;

Alempi rajakäyrä

:

%power = 70 ×·( %speed/100)2,5;

Ylempi tehoraja

:

Täyden kuormituksen tehokäyrä

Ylempi nopeusraja

:

suurin nopeudensäätimen sallima nopeus

jossa:

| | %power on prosenttiosuus suurimmasta nettotehosta |
| --- | --- |

%power on prosenttiosuus suurimmasta nettotehosta

| | %speed on prosenttiosuus arvosta n
  100 % |
| --- | --- |

%speed on prosenttiosuus arvosta n
  100 %

| | n
  100 % on 100 prosenttia nopeudesta vastaavassa testisyklissä. |
| --- | --- |

n
  100 % on 100 prosenttia nopeudesta vastaavassa testisyklissä.

Kuva 5.4

NRSC-syklillä E3 testattavien moottorien valvonta-alue

P = n3

Teho (% suurimmasta arvosta)

Nopeus (%)

Selitykset:

| 1 | Alempi nopeusraja |
| --- | --- |
| 2 | Ylempi rajakäyrä |
| 3 | Alempi rajakäyrä |
| 4 | Täyden kuormituksen tehokäyrä |
| 5 | Nopeudensäätimen salliman suurimman nopeuden käyrä |
| 6 | Moottorin valvonta-alue |

1

Alempi nopeusraja

2

Ylempi rajakäyrä

3

Alempi rajakäyrä

4

Täyden kuormituksen tehokäyrä

5

Nopeudensäätimen salliman suurimman nopeuden käyrä

6

Moottorin valvonta-alue

3.   Demonstrointivaatimukset

Tutkimuslaitoksen on testausta varten valittava valvonta-alueelta satunnaisesti kuormitus- ja nopeuspisteitä. Kun kyse on moottoreista, joihin sovelletaan 2.1 kohtaa, valitaan enintään kolme pistettä. Kun kyse on moottoreista, joihin sovelletaan 2.2 kohtaa, valitaan yksi piste. Kun kyse on moottoreista, joihin sovelletaan 2.3 tai 2.4 kohtaa, valitaan enintään kaksi pistettä. Tutkimuslaitoksen on määritettävä myös testipisteiden satunnainen järjestys. Testi tehdään NRSC:n keskeisten vaatimusten mukaisesti, mutta kukin testipiste arvioidaan erikseen.

4.   Testivaatimukset

Testi tehdään välittömästi erillisten moodien NRSC-syklien jälkeen seuraavasti:

| a) | Testi tehdään välittömästi liitteessä VI olevan 7.8.1.2 kohdan a–e alakohdassa kuvailtujen erillisten moodien NRSC-syklien jälkeen mutta ennen f alakohdassa esitettyjä testin jälkeisiä toimenpiteitä tai vaihtoehtoisesti liitteessä VI olevan 7.8.2.3 kohdan a–d alakohdassa kuvaillun liikkuvien työkoneiden porrastettujen moodien testisyklin (RMC) jälkeen mutta ennen e alakohdassa esitettyjä testin jälkeisiä toimenpiteitä tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

a)

Testi tehdään välittömästi liitteessä VI olevan 7.8.1.2 kohdan a–e alakohdassa kuvailtujen erillisten moodien NRSC-syklien jälkeen mutta ennen f alakohdassa esitettyjä testin jälkeisiä toimenpiteitä tai vaihtoehtoisesti liitteessä VI olevan 7.8.2.3 kohdan a–d alakohdassa kuvaillun liikkuvien työkoneiden porrastettujen moodien testisyklin (RMC) jälkeen mutta ennen e alakohdassa esitettyjä testin jälkeisiä toimenpiteitä tapauksen mukaan.

| b) | Testit tehdään liitteessä VI olevan 7.8.1.2 kohdan b–e alakohdan vaatimusten mukaisesti käyttämällä monen suodattimen menetelmää (yksi suodatin kullekin testipisteelle) kaikkien kolmen valitun testipisteen osalta 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Testit tehdään liitteessä VI olevan 7.8.1.2 kohdan b–e alakohdan vaatimusten mukaisesti käyttämällä monen suodattimen menetelmää (yksi suodatin kullekin testipisteelle) kaikkien kolmen valitun testipisteen osalta 3 kohdan mukaisesti.

| c) | Kullekin testipisteelle lasketaan ominaispäästöarvo [tapauksen mukaan g/kWh tai #/kWh]. |
| --- | --- |

c)

Kullekin testipisteelle lasketaan ominaispäästöarvo [tapauksen mukaan g/kWh tai #/kWh].

| d) | Päästöarvot voidaan laskea massapohjalta soveltamalla liitteessä VII olevaa 2 kohtaa tai moolipohjalta soveltamalla liitteessä VII olevaa 3 kohtaa, mutta menetelmän on oltava yhdenmukainen erillisten moodien NRSC-testissä tai RMC-testissä käytetyn menetelmän kanssa. |
| --- | --- |

d)

Päästöarvot voidaan laskea massapohjalta soveltamalla liitteessä VII olevaa 2 kohtaa tai moolipohjalta soveltamalla liitteessä VII olevaa 3 kohtaa, mutta menetelmän on oltava yhdenmukainen erillisten moodien NRSC-testissä tai RMC-testissä käytetyn menetelmän kanssa.

| e) | Kaasumaisten epäpuhtauksien ja hiukkasmäärän summalaskelmissa asetetaan yhtälössä (7-63) Nmode arvoon 1 ja käytetään painotuskerrointa 1. |
| --- | --- |

e)

Kaasumaisten epäpuhtauksien ja hiukkasmäärän summalaskelmissa asetetaan yhtälössä (7-63) Nmode arvoon 1 ja käytetään painotuskerrointa 1.

| f) | Hiukkaslaskelmissa käytetään monen suodattimen menetelmää, ja summalaskelmissa asetetaan yhtälössä (7-64) Nmode arvoon 1 ja käytetään painotuskerrointa 1. |
| --- | --- |

f)

Hiukkaslaskelmissa käytetään monen suodattimen menetelmää, ja summalaskelmissa asetetaan yhtälössä (7-64) Nmode arvoon 1 ja käytetään painotuskerrointa 1.

---

LIITE VI

Päästötestien suorittaminen ja mittauslaitteistoa koskevat vaatimukset

1.   Johdanto

Tässä liitteessä kuvataan testattavasta moottorista tulevien kaasu- ja hiukkaspäästöjen määritysmenetelmä ja mittauslaitteistoon liittyvät eritelmät. Tämän liitteen numerointi vastaa 6 jaksosta alkaen vastaa liikkuvia työkoneita koskevan maailmanlaajuisen teknisen säännön nro 11 (NRMM gtr 11) ja E-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B numerointia. Joitakin maailmanlaajuisen teknisen säännön nro 11 kohtia ei kuitenkaan tarvita tässä liitteessä tai niitä on muutettu tekniikan kehityksen mukaisesti.

2.   Yleiskatsaus

Tämä liite sisältää seuraavat tekniset määräykset päästötestien suorittamista varten. Lisämääräyksiä luetellaan 3 kohdassa.

| — | 5 jakso: Suorituskykyä koskevat vaatimukset, mukaan lukien testinopeuksien määrittäminen |
| --- | --- |

—

5 jakso: Suorituskykyä koskevat vaatimukset, mukaan lukien testinopeuksien määrittäminen

| — | 6 jakso: Testiolosuhteet, mukana lukien kampikammiokaasujen päästöjen kirjaamismenettely, pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmien jatkuvan tai jaksoittaisen regeneroinnin määrittely- ja kirjaamismenettely |
| --- | --- |

—

6 jakso: Testiolosuhteet, mukana lukien kampikammiokaasujen päästöjen kirjaamismenettely, pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmien jatkuvan tai jaksoittaisen regeneroinnin määrittely- ja kirjaamismenettely

| — | 7 jakso: Testimenettelyt, mukaan luettuina moottorin kartoitus, testisyklin muodostaminen ja testisyklien suorittaminen |
| --- | --- |

—

7 jakso: Testimenettelyt, mukaan luettuina moottorin kartoitus, testisyklin muodostaminen ja testisyklien suorittaminen

| — | 8 jakso: Mittausmenettelyt, mukaan luettuina mittauslaitteiden kalibrointi ja suorituskykytarkastukset ja mittauslaitteiden validointi testiä varten |
| --- | --- |

—

8 jakso: Mittausmenettelyt, mukaan luettuina mittauslaitteiden kalibrointi ja suorituskykytarkastukset ja mittauslaitteiden validointi testiä varten

| — | 9 jakso: Mittauslaitteisto, mukaan luettuna mittauslaitteet, laimennusmenettelyt, näytteenottomenettelyt sekä analyysikaasut ja massastandardit |
| --- | --- |

—

9 jakso: Mittauslaitteisto, mukaan luettuna mittauslaitteet, laimennusmenettelyt, näytteenottomenettelyt sekä analyysikaasut ja massastandardit

| — | Lisäys 1: Hiukkasmäärän mittausmenetelmä |
| --- | --- |

—

Lisäys 1: Hiukkasmäärän mittausmenetelmä

3.   Taustaliitteet

| — | Tietojen arviointi ja laskeminen | : | Liite VII |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Testimenettelyt kaksipolttoainemottoreille (dual-fuel) | : | Liite VIII |
| — | Vertailupolttoaineet | : | Liite IX |
| — | Testisyklit | : | Liite XVII |

—

Tietojen arviointi ja laskeminen

:

Liite VII

—

Testimenettelyt kaksipolttoainemottoreille (dual-fuel)

:

Liite VIII

—

Vertailupolttoaineet

:

Liite IX

—

Testisyklit

:

Liite XVII

4.   Yleiset vaatimukset

Testattavien moottoreiden on täytettävä 5 jaksossa vahvistetut suorituskykyvaatimukset, kun niitä testataan 6 jaksossa esitettyjen testiolosuhteiden ja 7 jaksossa vahvistettujen testimenettelyiden mukaisesti.

5.   Suorituskykyvaatimukset

5.1   Kaasun ja hiukkasten sekä CO2:n ja NH3:n päästöt

Epäpuhtauksia ovat seuraavat:

| a) | Typen oksidit, NOx; |
| --- | --- |

a)

Typen oksidit, NOx;

| b) | Hiilivedyt, hiilivetyjen kokonaismääränä ilmaistuna, HC tai THC; |
| --- | --- |

b)

Hiilivedyt, hiilivetyjen kokonaismääränä ilmaistuna, HC tai THC;

| c) | Hiilimonoksidi, CO; |
| --- | --- |

c)

Hiilimonoksidi, CO;

| d) | Hiukkaset, PM; |
| --- | --- |

d)

Hiukkaset, PM;

| e) | Hiukkasmäärä, PN |
| --- | --- |

e)

Hiukkasmäärä, PN

Moottorista pääsevien kaasu- ja hiukkaspäästöjen sekä hiilidioksidin mitatut arvot vastaavat ominaispäästöjä grammoina kilowattituntia kohti (g/kWh).

Mitattavia kaasu- ja hiukkaspäästöjä ovat ne, joiden raja-arvoja sovelletaan testattavaan moottorialaluokkaan asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II säädetyn mukaisesti. Tulokset, myös liitteen III mukaisesti määritetty huononemiskerroin, eivät saa ylittää sovellettavia raja-arvoja.

CO2 on mitattava ja ilmoitettava kaikista moottorialaluokista asetuksen (EU) 2016/1628 41 artiklan 4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

Lisäksi on mitattava keskimääräiset ammoniakkipäästöt (NH3), kuten liitteessä IV olevassa 3 jaksossa edellytetään, kun moottorin päästöjenrajoitusjärjestelmään kuuluvissa typen oksidien (NOx) poistojärjestelmissä käytetään reagenssia, eivätkä ne saa ylittää tuossa jaksossa vahvistettuja määriä.

Päästöt määritetään käyttösyklien (vakiotilaisten ja/tai muuttuvien olosuhteiden testisyklit) ajalta 7 jakson ja liitteen XVII mukaisesti. Mittausjärjestelmien on oltava 8 jaksossa vahvistettujen kalibrointi- ja suorituskykyvaatimusten mukaisia, kun käytetään 9 jaksossa kuvattuja mittauslaitteita.

Hyväksyntäviranomainen saattaa hyväksyä muita järjestelmiä tai analysaattoreita, jos niiden havaitaan tuottavan samat tulokset 5.1.1 kohdan mukaisesti. Tulokset lasketaan liitteen VII vaatimusten mukaisesti.

5.1.1   Vastaavuus

Järjestelmän vastaavuus määritetään tutkittavan järjestelmän ja yhden tämän liitteen mukaisen järjestelmän välisellä korrelaatiotutkimuksella, jossa käytetään vähintään seitsemää näyteparia. ”Tuloksilla” tarkoitetaan tietyn syklin painotettuja päästöarvoja. Korrelaatiotestaus on suoritettava samassa laboratoriossa, testikammiossa ja samalla testimoottorilla, ja se suositellaan suoritettavaksi samanaikaisesti. Näyteparien keskiarvojen vastaavuus määritetään F-testin ja t-testin tunnuslukujen avulla liitteen VII lisäyksessä 3 kohdassa kuvatulla tavalla, kun käytössä ovat edellä kuvatut laboratoriotestikammion ja moottorin olosuhteet. Poikkeamat määritellään ISO 5725:n mukaisesti ja ne jätetään tietokannan ulkopuolelle. Korrelaatiotestaukseen käytettävien järjestelmien on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymiä.

5.2   Testisyklejä koskevat yleiset vaatimukset

5.2.1   Tyyppihyväksyntätesti on tehtävä käyttämällä asianmukaista NRSC-sykliä ja, tarvittaessa, asetuksen (EU) 2016/1628 24 artiklassa ja liitteessä IV vahvistettua NRTC tai LSI-NRTC-sykliä.

5.2.2   NRSC:n tekniset eritelmät ja ominaispiirteet vahvistetaan liitteen XVII lisäyksessä 1 (erillisten moodien NRSC) ja lisäyksessä 2 (tai porrastettujen moodien NRSC). Valmistajan valinnan mukaan työkoneiden NRSC voidaan toteuttaa joko erillisten moodien NRSC:nä tai, kun se on mahdollista, 7.4.1 kohdassa esitettynä porrastettujen moodien NRSC:nä (”RMC”).

5.2.3   NRTC:n ja LSI-NRTC:n tekniset eritelmät ja ominaispiirteet esitetään liitteen XVII lisäyksessä 3.

5.2.4   7.4 kohdassa ja liitteessä XVII esitetyt testisyklit on suunniteltu suurimman vääntömomentin tai tehon sekä testinopeuksien sellaisten suurimpien prosenttiosuuksien mukaisiksi, joiden määrittämistä testisyklien asianmukainen toteuttaminen edellyttää:

| a) | 100 % nopeudesta (suurin testinopeus (MTS) tai nimellisnopeus) |
| --- | --- |

a)

100 % nopeudesta (suurin testinopeus (MTS) tai nimellisnopeus)

| b) | 5.2.5.4 kohdassa määritelty välinopeus; |
| --- | --- |

b)

5.2.5.4 kohdassa määritelty välinopeus;

| c) | 5.2.5.5 kohdassa määritelty joutokäyntinopeus; |
| --- | --- |

c)

5.2.5.5 kohdassa määritelty joutokäyntinopeus;

Testinopeuksien määrittäminen esitetään 5.2.5 kohdassa, vääntömomentin ja tehon käyttö 5.2.6 kohdassa.

5.2.5   Testinopeudet

5.2.5.1   Suurin testinopeus (MTS)

Suurin testinopeus lasketaan 5.2.5.1.1 tai 5.2.5.1.3 kohdan mukaisesti.

5.2.5.1.1   Suurimman testinopeuden laskeminen

Suurimman testinopeuden laskemiseksi on toteutettava muuttuvatilainen kartoitusmenettely 7.4 kohdan mukaisesti. Tämän jälkeen määritetään suurin testinopeus moottorin pyörimisnopeuden kartoitetuista arvoista tehoon nähden. Suurin testinopeus on laskettava yhtälöllä (6-1), (6-2) tai (6-3):

| a) | MTS = n
  lo + 0,95 × (n
  hi – n
  lo) | (6-1) |
| --- | --- | --- |
| b) | MTS = n
  i | (6-2) |

a)

MTS = n
  lo + 0,95 × (n
  hi – n
  lo)

(6-1)

b)

MTS = n
  i

(6-2)

kun:

| n
  i | on sellaisten pienimmän ja suurimman nopeuden keskiarvo, joilla (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) on yhtä suuri kuin 98 % enimmäisarvosta (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) |
| --- | --- |

n
  i

on sellaisten pienimmän ja suurimman nopeuden keskiarvo, joilla (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) on yhtä suuri kuin 98 % enimmäisarvosta (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  )

| c) | Jos on vain yksi nopeus, jolla arvo (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) on yhtä suuri kuin 98 % enimmäisarvosta (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ):






  MTS = n
  i | (6-3) |
| --- | --- | --- |

c)

Jos on vain yksi nopeus, jolla arvo (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) on yhtä suuri kuin 98 % enimmäisarvosta (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ):

MTS = n
  i

(6-3)

kun:

| n
  i | on nopeus, jolla suurin arvo (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) esiintyy. |
| --- | --- |

n
  i

on nopeus, jolla suurin arvo (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) esiintyy.

jossa:

| n | = | on moottorin pyörimisnopeus |
| --- | --- | --- |
| i | = | on indeksointimuuttuja, joka edustaa yhtä moottorikartan arvoa |
| n
  hi | = | on 2 artiklan 12 kohdassa määritelty suurin pyörimisnopeus |
| n
  lo | = | on 2 artiklan 13 kohdassa määritelty pienin pyörimisnopeus |
| n
  norm

  i | = | on moottorin nopeus, joka on normalisoitu jakamalla se arvolla nPmax |
| P
  norm

  i | = | on moottorin teho, joka on normalisoitu jakamalla se arvolla Pmax |
| | = | on sellaisten suurimman ja pienimmän nopeuden keskiarvo, joilla teho on 98 % arvosta P
  max. |

n

=

on moottorin pyörimisnopeus

i

=

on indeksointimuuttuja, joka edustaa yhtä moottorikartan arvoa

n
  hi

=

on 2 artiklan 12 kohdassa määritelty suurin pyörimisnopeus

n
  lo

=

on 2 artiklan 13 kohdassa määritelty pienin pyörimisnopeus

n
  norm

  i

=

on moottorin nopeus, joka on normalisoitu jakamalla se arvolla nPmax

  Formula

P
  norm

  i

=

on moottorin teho, joka on normalisoitu jakamalla se arvolla Pmax

Formula

=

on sellaisten suurimman ja pienimmän nopeuden keskiarvo, joilla teho on 98 % arvosta P
  max.

Kartoitettujen arvojen välillä on käytettävä lineaarista interpolointia, jotta voidaan määrittää

| a) | nopeudet, joilla teho on 98 % arvosta P
  max. Jos teho on 98 % arvosta P
  max vain yhdellä nopeudella, arvon



  on oltava nopeus, jolla Pmax esiintyy; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | nopeudet, joilla(n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ) on 98 % suurimmasta arvosta (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ). |
| --- | --- |

b)

nopeudet, joilla(n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ) on 98 % suurimmasta arvosta (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ).

5.2.5.1.2   Ilmoitettujen suurimpien testinopeuksien käyttäminen

Jos 5.2.5.1.1 tai 5.2.5.1.3 kohdan mukaisesti laskettu suurin testinopeus on ±3 % tarkkuudella valmistajan ilmoittama suurin testinopeus, ilmoitettua suurinta testinopeutta voidaan käyttää päästötestiin. Jos toleranssi ylittyy, päästötestissä on käytettävä mitattua suurinta testinopeutta.

5.2.5.1.3   Sopeutetun suurimman testinopeuden käyttäminen

Jos täyden kuormituksen käyrän laskeva osa on hyvin jyrkkä, voi olla vaikeaa ajaa NRTC:n 105 prosentin nopeuksia oikein. Tässä tapauksessa on tutkimuslaitoksen ennakolta antamalla hyväksynnällä sallittua käyttää vaihtoehtoista suurimman testinopeuden arvoa, joka on määritetty jollakin seuraavista menetelmistä:

| a) | Suurinta testinopeutta voidaan pienentää hieman (enintään 3 %), jotta NRTC-testisyklin asianmukainen ajaminen on mahdollista. |
| --- | --- |

a)

Suurinta testinopeutta voidaan pienentää hieman (enintään 3 %), jotta NRTC-testisyklin asianmukainen ajaminen on mahdollista.

| b) | Lasketaan vaihtoehtoinen suurin testinopeus (MTS) yhtälöllä (6-4):






  MTS = ((n
  max – n
  idle)/1.05) + n
  idle | (6-4) |
| --- | --- | --- |

b)

Lasketaan vaihtoehtoinen suurin testinopeus (MTS) yhtälöllä (6-4):

MTS = ((n
  max – n
  idle)/1.05) + n
  idle

(6-4)

jossa:

| n
  max | = | on moottorin pyörimisnopeus, jolla moottorin nopeudensäädin ohjaa moottorin pyörimisnopeutta suurimmalla käyttäjän ohjaussyötteellä ja nollakuormituksella (’suurin nopeus kuormittamattomana’) |
| --- | --- | --- |
| n
  idle | = | on joutokäyntinopeus |

n
  max

=

on moottorin pyörimisnopeus, jolla moottorin nopeudensäädin ohjaa moottorin pyörimisnopeutta suurimmalla käyttäjän ohjaussyötteellä ja nollakuormituksella (’suurin nopeus kuormittamattomana’)

n
  idle

=

on joutokäyntinopeus

5.2.5.2   Nimellisnopeus

Nimellisnopeus määritellään asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 29 kohdassa. Vaihtuvanopeuksisten moottoreiden, joille tehdään päästötesti, nimellisnopeus on määritettävä 7.6 kohdassa esitetyillä soveltuvilla kartoitusmenettelyillä. Valmistajan on ilmoitettava vakionopeusmoottoreiden nimellisnopeus säätimen ominaisuuksien mukaisesti. Jos moottorityyppiä, joka on varustettu asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 21 kohdassa sallituilla eri nopeuksilla, koskee päästötesti, kukin nopeus on ilmoitettava ja testattava.

Jos 7.6 kohdan kartoitusmenettelystä määritetty nimellisnopeus vastaa ± 150 rpm:n tarkkuudella valmistajan säätimellä varustetuille NRS-luokan moottoreille taikka ± 350 rpm:n tai ± 4 prosentin tarkkuudella säätimettömille moottoreille ilmoittamaa arvoa sen mukaan, kumpi arvo on pienempi, tai ± 100 rpm:n tarkkuudella valmistajan kaikille muilla moottoriluokille ilmoittamaan arvoa, ilmoitettua arvoa voidaan käyttää. Jos toleranssi ylittyy, on käytettävä kartoitusmenettelyllä määritettyä arvoa.

Luokan NRSh moottoreilla 100 prosentin testinopeuden on vastattava ± 350 rpm:n tarkkuudella nimellisnopeutta.

Vaihtoehtoisesti kaikissa vakiotilaisissa testisykleissä voidaan nimellisnopeuden sijaan käyttää suurinta testinopeutta (MTS).

5.2.5.3   Vaihtuvanopeuksisten moottoreiden pyörimisnopeus suurimmalla vääntömomentilla

7.6.1 tai 7.6.2 kohdan soveltuvalla moottorin kartoitusmenettelyllä saadun suurimman vääntömomentin käyrästä määritetyn pyörimisnopeuden suurimmalla vääntömomentilla on oltava jokin seuraavista:

| a) | nopeus, jolla suurin vääntömomentti kirjattiin; tai |
| --- | --- |

a)

nopeus, jolla suurin vääntömomentti kirjattiin; tai

| b) | sellaisten suurimpien ja pienimpien nopeuksien keskiarvo, joilla teho on 98 % suurimmasta vääntömomentista. Tarvittaessa on käytettävä lineaarista interpolointia sen nopeuden määrittämiseksi, jolla vääntömomentti on 98 % suurimmasta vääntömomentista. |
| --- | --- |

b)

sellaisten suurimpien ja pienimpien nopeuksien keskiarvo, joilla teho on 98 % suurimmasta vääntömomentista. Tarvittaessa on käytettävä lineaarista interpolointia sen nopeuden määrittämiseksi, jolla vääntömomentti on 98 % suurimmasta vääntömomentista.

Jos suurimman vääntömomentin käyrästä määritetty pyörimisnopeus suurimmalla vääntömomentilla vastaa ± 4 %:n tarkkuudella valmistajan luokan NRS tai NRSh moottoreille ilmoittamaa pyörimisnopeutta suurimmalla vääntömomentilla tai ± 2,5 %:n tarkkuudella valmistajan kaikille muille moottoriluokille ilmoittamaa pyörimisnopeutta suurimmalla vääntömomentilla, ilmoitettuja arvoja voidaan käyttää tämän asetuksen tarkoituksiin. Jos toleranssi ylittyy, on käytettävä suurimman vääntömomentin käyrästä määritettyä pyörimisnopeutta suurimmalla vääntömomentilla.

5.2.5.4   Välinopeus

Välinopeuden on täytettävä yksi seuraavista vaatimuksista:

| a) | moottoreilla, jotka on suunniteltu toimimaan tietyllä pyörimisnopeusalueella täyskuormituksen vääntömomenttikäyrällä, välinopeus on sama kuin suurinta vääntömomenttia vastaava pyörimisnopeus, jos se on välillä 60 % ja 75 % nimellisnopeudesta; |
| --- | --- |

a)

moottoreilla, jotka on suunniteltu toimimaan tietyllä pyörimisnopeusalueella täyskuormituksen vääntömomenttikäyrällä, välinopeus on sama kuin suurinta vääntömomenttia vastaava pyörimisnopeus, jos se on välillä 60 % ja 75 % nimellisnopeudesta;

| b) | jos pyörimisnopeus suurimmalla vääntömomentilla on pienempi kuin 60 % nimellisnopeudesta, välinopeus on 60 % nimellisnopeudesta; |
| --- | --- |

b)

jos pyörimisnopeus suurimmalla vääntömomentilla on pienempi kuin 60 % nimellisnopeudesta, välinopeus on 60 % nimellisnopeudesta;

| c) | jos pyörimisnopeus suurimmalla vääntömomentilla on suurempi kuin 75 % nimellisnopeudesta, välinopeus on 75 % nimellisnopeudesta. Jos moottori voi toimia ainoastaan nopeuksilla, jotka ovat suurempia kuin 75 % nimellisnopeudesta, välinopeus on pienin nopeus, jolla moottoria voidaan käyttää; |
| --- | --- |

c)

jos pyörimisnopeus suurimmalla vääntömomentilla on suurempi kuin 75 % nimellisnopeudesta, välinopeus on 75 % nimellisnopeudesta. Jos moottori voi toimia ainoastaan nopeuksilla, jotka ovat suurempia kuin 75 % nimellisnopeudesta, välinopeus on pienin nopeus, jolla moottoria voidaan käyttää;

| d) | moottoreilla, joita ei ole suunniteltu toimimaan tietyllä pyörimisnopeusalueella täyskuormituksen vääntömomenttikäyrällä tasaisen nopeuden olosuhteissa, välinopeus on 60 % ja 70 % nimellisnopeudesta; |
| --- | --- |

d)

moottoreilla, joita ei ole suunniteltu toimimaan tietyllä pyörimisnopeusalueella täyskuormituksen vääntömomenttikäyrällä tasaisen nopeuden olosuhteissa, välinopeus on 60 % ja 70 % nimellisnopeudesta;

| e) | moottoreilla, jotka on määrä testata syklillä G1, lukuun ottamatta luokan ATS moottoreita, välinopeus on 85 % nimellisnopeudesta; |
| --- | --- |

e)

moottoreilla, jotka on määrä testata syklillä G1, lukuun ottamatta luokan ATS moottoreita, välinopeus on 85 % nimellisnopeudesta;

| f) | luokan ATS moottoreilla, jotka testataan syklillä G1, välinopeus on 60 % tai 85 % nimellisnopeudesta sen mukaan, kumpi on lähempänä todellista nopeutta suurimmalla vääntömomentilla. |
| --- | --- |

f)

luokan ATS moottoreilla, jotka testataan syklillä G1, välinopeus on 60 % tai 85 % nimellisnopeudesta sen mukaan, kumpi on lähempänä todellista nopeutta suurimmalla vääntömomentilla.

Jos suurinta testinopeutta käytetään nimellisnopeuden sijaan 100 prosentin testinopeutena, nimellisnopeus on korvattava suurimmalla testinopeudella myös välinopeutta määritettäessä.

5.2.5.5   Joutokäyntinopeus

Joutokäyntinopeus on pienin moottorin pyörimisnopeus minimikuormalla (suurempi tai yhtä suuri kuin nollakuorma), jolloin moottorin säädintoiminto ohjaa moottorin pyörimisnopeutta. Niiden moottoreiden osalta, joissa ei ole joutokäyntiä ohjaavaa säädintoimintoa, joutokäyntinopeudella tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa alinta mahdollista moottorin pyörimisnopeutta minimikuormalla. Lämpimällä joutokäyntinopeudella tarkoitetaan lämpimän moottorin joutokäyntinopeutta.

5.2.5.6   Vakionopeusmoottoreiden testinopeus

Vakionopeusmoottoreiden säätimet eivät välttämättä aina pidä pyörimisnopeutta aivan vakiona. Tavallisesti nopeus voi laskea 0,1–10 prosenttia vakionopeuden alapuolelle nollakuormituksella niin, että pienin nopeus esiintyy lähellä moottorin suurimman tehon pistettä. Vakionopeusmoottoreiden testinopeutta voidaan ohjata käyttämällä moottoriin asennettua säädintä tai käyttämällä testipenkin nopeudenvalintaa, jolloin tämä vastaa moottorin säädintä.

Jos käytetään moottoriin asennettua säädintä, 100 prosentin nopeuden on oltava 2 artiklan 24 kohdassa määritelty moottorin rajoitettu nopeus.

Kun säädintä simuloidaan testipenkin valintasignaalilla, 100 prosentin nopeuden nollakuormituksella on oltava valmistajan ilmoittama kuormittamaton nopeus kyseiselle säätimen asetukselle ja 100 prosentin nopeuden täydellä kuormituksella on oltava nimellisnopeus kyseiselle säätimen asetukselle. Muiden testimoodien nopeuden määrittämiseen on käytettävä interpolointia.

Jos säätimessä on isokroninen asetus tai valmistajan ilmoittama nimellisnopeus ja kuormittamaton nopeus eroavat toisistaan enintään 3 %, valmistajan käyttämää yhtä arvoa voidaan käyttää 100 prosentin nopeuteen kaikissa kuormituspisteissä.

5.2.6   Vääntömomentti ja teho

5.2.6.1   Vääntömomentti

Testisykleissä annetut vääntömomenttia koskevat luvut kuvaavat kunkin testimoodin osalta yhtä seuraavista:

| a) | Vaaditun vääntömomentin suhde mahdolliseen suurimpaan vääntömomenttiin määritetyllä testinopeudella (kaikki syklit, lukuun ottamatta syklejä D2 ja E2); |
| --- | --- |

a)

Vaaditun vääntömomentin suhde mahdolliseen suurimpaan vääntömomenttiin määritetyllä testinopeudella (kaikki syklit, lukuun ottamatta syklejä D2 ja E2);

| b) | Vaaditun vääntömomentin suhde vääntömomenttiin, joka vastaa valmistajan ilmoittamaan nimellisnettotehoa (syklit D2 ja E2); |
| --- | --- |

b)

Vaaditun vääntömomentin suhde vääntömomenttiin, joka vastaa valmistajan ilmoittamaan nimellisnettotehoa (syklit D2 ja E2);

5.2.6.2   Teho

Testisykleissä annetut tehoa koskevat luvut kuvaavat kunkin testimoodin osalta yhtä seuraavista:

| a) | Testisyklissä E3 tehoa koskevat luvut ovat prosenttiarvoja suurimmasta nettotehosta 100 prosentin nopeudella, sillä tämä sykli perustuu teoreettiseen propellin ominaisuuskäyrään aluksissa, joissa käytetään raskaita moottoreita ilman pituusrajoitusta. |
| --- | --- |

a)

Testisyklissä E3 tehoa koskevat luvut ovat prosenttiarvoja suurimmasta nettotehosta 100 prosentin nopeudella, sillä tämä sykli perustuu teoreettiseen propellin ominaisuuskäyrään aluksissa, joissa käytetään raskaita moottoreita ilman pituusrajoitusta.

| b) | Testisyklissä F tehoa koskevat luvut ovat prosenttiarvoja suurimmasta nettotehosta kullakin testinopeudella, lukuun ottamatta joutokäyntinopeutta, jossa luku on prosenttiosuus suurimmasta nettotehosta 100 prosentin nopeudella. |
| --- | --- |

b)

Testisyklissä F tehoa koskevat luvut ovat prosenttiarvoja suurimmasta nettotehosta kullakin testinopeudella, lukuun ottamatta joutokäyntinopeutta, jossa luku on prosenttiosuus suurimmasta nettotehosta 100 prosentin nopeudella.

6.   Testausolosuhteet

6.1   Laboratoriotestien olosuhteet

Moottorin imuilman absoluuttinen lämpötila (T
  a) kelvineinä ja kuiva ilmanpaine (p
  s) kilopascaleina (kPa) mitataan, ja muuttuja f
  a määritetään seuraavien säännösten ja yhtälön (6-5) tai (6-6) avulla. Jos ilmanpaine mitataan kanavasta, on varmistettava, että ilmakehän ja mittauskohdan väliset paine-erot ovat merkityksettömiä, ja virtauksesta aiheutuvat kanavan staattisen paineen muutokset on otettava huomioon. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on selkeästi toisistaan erillään olevat imusarjat, mitataan kunkin erillisen sarjan keskilämpötila. Parametri fa ilmoitetaan testitulosten yhteydessä.

Vapaasti hengittävät ja mekaanisesti ahdetut moottorit:

| | (6-5) |
| --- | --- |

Formula

(6-5)

Turboahdetut moottorit, joko imuilman jäähdytyksellä tai ilman sitä:

| | (6-6) |
| --- | --- |

Formula

(6-6)

6.1.1   Jotta testi voidaan katsoa kelpoiseksi, seuraavien edellytysten on täytyttävä:

| a) | Arvon f
  a on oltava välillä 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07, lukuun ottamatta 6.1.2 ja 6.1.4 kohdassa sallittuja arvoja. |
| --- | --- |

a)

Arvon f
  a on oltava välillä 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07, lukuun ottamatta 6.1.2 ja 6.1.4 kohdassa sallittuja arvoja.

| b) | Imuilman lämpötila on pidettävä arvossa 298 ± 5 K (25 ± 5 °C), mitattuna virtaussuunnassa kaikkien moottorin komponenttien yläpuolelta, lukuun ottamatta 6.1.3 ja 6.1.4 kohdassa sallittuja sekä 6.1.5 ja 6.1.6 kohdassa vaadittuja arvoja. |
| --- | --- |

b)

Imuilman lämpötila on pidettävä arvossa 298 ± 5 K (25 ± 5 °C), mitattuna virtaussuunnassa kaikkien moottorin komponenttien yläpuolelta, lukuun ottamatta 6.1.3 ja 6.1.4 kohdassa sallittuja sekä 6.1.5 ja 6.1.6 kohdassa vaadittuja arvoja.

6.1.2   Jos laboratorio, jossa moottoria testataan, sijaitsee yli 600 m korkeudella merenpinnasta, f
  a voi valmistajan suostumuksella olla suurempi kuin 1,07 sillä edellytyksellä, että p
  s on vähintään 80 kPa.

6.1.3   Jos testattavan moottorin teho on suurempi kuin 560 kW, imuilman lämpötilan suurin arvo voi olla suurempi kuin 303 K (30 °C) sillä edellytyksellä, että se on enintään 308 K (35 °C).

6.1.4   Jos laboratorio, jossa moottoria testataan, sijaitsee yli 300 m korkeudella merenpinnasta ja testattavan moottorin teho on suurempi kuin 560 kW, f
  a voi valmistajan suostumuksella olla suurempi kuin 1,07 sillä edellytyksellä, että p
  s on vähintään 80 kPa, ja imuilman lämpötilan suurin arvo voi olla suurempi kuin 303 K (30 °C) sillä edellytyksellä, että se on enintään 308 K (35 °C).

6.1.5   Jos kyseessä on alle 19 kW:n luokan NRS moottoriperhe, joka koostuu ainoastaan lumilingoissa käytettävistä moottorityypeistä, imuilman lämpötila on pidettävä välillä 273–268 K (0 – – 5 °C).

6.1.6   Luokan SMB moottoreiden osalta imuilman lämpötila on pidettävä 263 ± 5 K:ssä (– 10 ± 5 °C), ellei 6.1.6.1 kohdassa muuta sallita.

6.1.6.1   Luokan SMB moottoreiden osalta, jotka on varustettu elektronisesti ohjatulla polttoaineen syötöllä, joka säätää polttoaineen virtauksen imuilman mukaisesti, imuilman lämpötila voidaan vaihtoehtoisesti valmistajan niin halutessa pitää 298 ± 5 K:ssä (25 ± 5 °C).

6.1.7   Seuraavia voidaan käyttää:

| a) | ilmanpainemittari, jonka tulosta käytetään ilmanpaineena koko testilaitoksessa, jossa on useampi kuin yksi dynamometritestikammio, sillä edellytyksellä, että tuloilman käsittelylaitteisto pitää ilmanpaineen, jossa moottoria testataan, ± 1 kPa:n rajoissa yhteisestä ilmanpaineesta, |
| --- | --- |

a)

ilmanpainemittari, jonka tulosta käytetään ilmanpaineena koko testilaitoksessa, jossa on useampi kuin yksi dynamometritestikammio, sillä edellytyksellä, että tuloilman käsittelylaitteisto pitää ilmanpaineen, jossa moottoria testataan, ± 1 kPa:n rajoissa yhteisestä ilmanpaineesta,

| b) | kosteusmittauslaite, jolla mitataan kosteusarvona tuloilman kosteutta testauslaitoksessa, jossa on useampia kuin yksi dynamometritestikammio, sillä edellytyksellä, että tuloilman käsittelylaitteisto pitää kastepisteen, jossa moottoria testataan, ± 0,5 K:n rajoissa yhteisestä kosteusarvosta. |
| --- | --- |

b)

kosteusmittauslaite, jolla mitataan kosteusarvona tuloilman kosteutta testauslaitoksessa, jossa on useampia kuin yksi dynamometritestikammio, sillä edellytyksellä, että tuloilman käsittelylaitteisto pitää kastepisteen, jossa moottoria testataan, ± 0,5 K:n rajoissa yhteisestä kosteusarvosta.

6.2   Ahtoilman jäähdytyksellä varustetut moottorit

| a) | Testauksessa on käytettävä ahtoilman jäähdytysjärjestelmää, jonka imuilman kokonaiskapasiteetti vastaa käytössä olevan tuotantomoottorin kapasiteettia. Laboratoriossa käytettävän ahtoilman jäähdytysjärjestelmän on oltava sellainen, että lauhteen kertyminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki kertynyt lauhde on johdettava pois ja kaikki poistoputket on täysin suljettava ennen päästötestausta. Poistoputkien on oltava suljettuina päästötestauksen ajan. Jäähdytysaineen on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | Jäähdytysaineen lämpötilan ahtoilman jäähdyttimen sisääntulossa on oltava vähintään 20 °C koko testauksen ajan. |
| --- | --- | --- |

a)

Testauksessa on käytettävä ahtoilman jäähdytysjärjestelmää, jonka imuilman kokonaiskapasiteetti vastaa käytössä olevan tuotantomoottorin kapasiteettia. Laboratoriossa käytettävän ahtoilman jäähdytysjärjestelmän on oltava sellainen, että lauhteen kertyminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki kertynyt lauhde on johdettava pois ja kaikki poistoputket on täysin suljettava ennen päästötestausta. Poistoputkien on oltava suljettuina päästötestauksen ajan. Jäähdytysaineen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

Jäähdytysaineen lämpötilan ahtoilman jäähdyttimen sisääntulossa on oltava vähintään 20 °C koko testauksen ajan.

| b) | Nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla jäähdytysaineen virtaus on asetettava sellaiseksi, että lämpötila ahtoilman jäähdyttimen ulostulon jälkeen on ± 5 °C:n rajoissa valmistajan suunnitteluarvosta. Ulostulolämpötila mitataan valmistajan täsmentämästä kohdasta. Tätä jäähdytysaineen virtausnopeuden asetuspistettä on käytettävä koko testauksen ajan. |
| --- | --- |

b)

Nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla jäähdytysaineen virtaus on asetettava sellaiseksi, että lämpötila ahtoilman jäähdyttimen ulostulon jälkeen on ± 5 °C:n rajoissa valmistajan suunnitteluarvosta. Ulostulolämpötila mitataan valmistajan täsmentämästä kohdasta. Tätä jäähdytysaineen virtausnopeuden asetuspistettä on käytettävä koko testauksen ajan.

| c) | Jos moottorin valmistaja ilmoittaa raja-arvot paineenalennukselle ahtoilman jäähdytysjärjestelmässä, on varmistettava että paineenalennus ahtoilman jäähdytysjärjestelmässä on valmistajan täsmentämissä rajoissa, kun moottori on valmistajan täsmentämässä tilassa. Paineenalennus on mitattava valmistajan täsmentämistä paikoista. |
| --- | --- |

c)

Jos moottorin valmistaja ilmoittaa raja-arvot paineenalennukselle ahtoilman jäähdytysjärjestelmässä, on varmistettava että paineenalennus ahtoilman jäähdytysjärjestelmässä on valmistajan täsmentämissä rajoissa, kun moottori on valmistajan täsmentämässä tilassa. Paineenalennus on mitattava valmistajan täsmentämistä paikoista.

Kun 5.2.5.1 kohdassa määriteltyä suurinta testinopeutta (MTS) käytettään nimellisnopeuden sijaan testisyklin toteuttamiseksi, tätä nopeutta voidaan käyttää nimellisnopeuden sijaan imuilman lämpötilan määrittämiseen.

Tavoitteena on, että saatavat päästötulokset vastaavat käytössä olevan moottorin päästöjä. Jos hyvän teknisen käytännön mukaisen arvion perusteella käy ilmi, että tämän kohdan vaatimusten noudattaminen johtaisi siihen, että testauksen tulokset eivät olisi edustavia (esimerkiksi imuilman liiallisen jäähdytyksen vuoksi), voidaan käyttää kehittyneempiä ahtoilman paineenalennuksen, jäähdytysaineen lämpötilan sekä virtausnopeuden asetuksia ja ohjauksia edustavampien tulosten saamiseksi.

6.3   Moottorin teho

6.3.1   Mittauksen perusta

Yksittäisen päästömittauksen perustana on asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 23 kohdassa määritelty korjaamaton nettoteho.

6.3.2   Asennettavat apulaitteet

Testauksen aikana tarvittavat apulaitteet on asennettava testipenkkiin lisäyksessä 2 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

Jos tarvittavia apulaitteita ei voida testiä varten asentaa, niiden absorboima teho on määritettävä ja vähennettävä mitatusta moottorin tehosta.

6.3.3   Poistettavat apulaitteet

Tietyt moottoriin mahdollisesti asennetut apulaitteet, jotka liittyvät pelkästään liikkuvan työkoneen toimintaan, on irrotettava testin ajaksi.

Jos apulaitteita ei voida poistaa, niiden kuormittamattomassa tilassa absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä moottorin mitattuun tehoon (ks. lisäyksessä 2 oleva huomautus g). Jos tämä arvo on suurempi kuin 3 prosenttia enimmäistehosta testinopeudella, tutkimuslaitos voi verifioida sen. Apulaitteiden absorboimaa teho otetaan huomioon asetusarvoja säädettäessä ja kun lasketaan moottorin testisyklin aikana tekemä työ 7.7.1.3 tai 7.7.2.3.1 kohdan mukaisesti.

6.3.4   Apulaitteiden tehon määrittäminen

Apulaitteiden tai välineiden käyttöteho on määritettävä ainoastaan, jos

| a) | lisäyksen 2 mukaisesti vaadittuja apulaitteita tai välineitä ei ole asennettu moottoriin
  ja/tai |
| --- | --- |

a)

lisäyksen 2 mukaisesti vaadittuja apulaitteita tai välineitä ei ole asennettu moottoriin

ja/tai

| b) | vaadittuja apulaitteita tai välineitä, joita ei edellytetä lisäyksen 2 mukaisesti, on asennettu moottoriin. |
| --- | --- |

b)

vaadittuja apulaitteita tai välineitä, joita ei edellytetä lisäyksen 2 mukaisesti, on asennettu moottoriin.

Moottorin valmistajan on toimitettava apulaitteiden tehoarvot ja apulaitteiden tehon määritykseen käytettävä mittaus- tai laskentamenetelmä soveltuvien testisyklien koko toiminta-alueelta, ja hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä ne.

6.3.5   Moottorin syklityö

Syklin vertailutyön ja todellisen työn laskeminen (ks. 7.8.3.4 kohta) perustuu 6.3.1 kohdan mukaiseen moottorin tehoon. Tässä tapauksessa yhtälön (6-7) muuttujat P
  f ja P
  r ovat nolla ja P on yhtä suuri kuin P
  m.

Jos apulaitteet tai välineet on asennettu 6.3.2 ja/tai 6.3.3 kohdan mukaisesti, niiden käyttämää tehoa käytetään korjattaessa kutakin syklin hetkellisen tehon arvoa P
  m,i yhtälöllä (6-8):

| P
  i = P
  m,i – P
  f,i + P
  r,i | (6-7) |
| --- | --- |
| P
  AUX
  = P
  r,i
  – P
  f,i | (6-8) |

P
  i = P
  m,i – P
  f,i + P
  r,i

(6-7)

P
  AUX
  = P
  r,i
  – P
  f,i

(6-8)

jossa:

| P
  m,i | on moottorin mitattu teho kilowatteina |
| --- | --- |
| P
  f,i | on testiä varten asennettavien sellaisten apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina, joita ei ollut asennettu |
| P
  r,i | on testiä varten poistettavien sellaisten apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina, jotka oli asennettu. |

P
  m,i

on moottorin mitattu teho kilowatteina

P
  f,i

on testiä varten asennettavien sellaisten apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina, joita ei ollut asennettu

P
  r,i

on testiä varten poistettavien sellaisten apulaitteiden tai välineiden käyttämä teho kilowatteina, jotka oli asennettu.

6.4   Moottorin imuilma

6.4.1   Johdanto

Testauksessa on käytettävä moottoriin asennettua imuilmajärjestelmää tai järjestelmää, joka edustaa tavanomaista käytönaikaista kokoonpanoa. Tähän sisältyvät ahtoilman jäähdytys sekä pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR).

6.4.2   Imuilman paineen rajoitus

Moottorissa on käytettävä ilman imujärjestelmää tai testilaboratoriojärjestelmää, joka rajoittaa ilman imun ± 300 Pa:iin valmistajan ilmoittamasta ilmanpuhdistimen enimmäisarvosta nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla. Jos tämä ei ole mahdollista testilaboratorion ilmansyöttöjärjestelmän suunnitteluominaisuuksien vuoksi, on sallittua käyttää tutkimuslaitoksen ennalta antamalla hyväksynnällä paineenrajoitusta, joka on enintään valmistajan likaiselle suodattimelle vahvistama arvo. Paineenrajoituksen staattinen paine-ero on mitattava valmistajan täsmentämästä paikasta ja valmistajan täsmentämillä nopeus- ja vääntömomenttiasetuksilla. Jos valmistaja ei täsmennä mittauspaikkaa, paine on mitattava virtaussuunnassa ennen mahdollisen turboahtimen tai pakokaasujen takaisinkierrätyksen (EGR) ja imuilmajärjestelmän liitoskohtaa.

Kun 5.2.5.1 kohdassa määriteltyä suurinta testinopeutta (MTS) käytettään nimellisnopeuden sijaan testisyklin toteuttamiseksi, tätä nopeutta voidaan käyttää nimellisnopeuden sijaan imuilman paineenrajoituksen määrittämiseen.

6.5   Moottorin pakojärjestelmä

Testauksessa on käytettävä moottoriin asennettua pakojärjestelmää tai järjestelmää, joka edustaa tavanomaista käytönaikaista kokoonpanoa. Pakojärjestelmän on oltava pakokaasunpäästöjen näytteenottoa koskevien, 9.3 kohdassa asetettujen vaatimusten mukainen. Moottorissa on käytettävä pakojärjestelmää tai testilaboratoriojärjestelmää, jonka pakokaasun staattinen vastapaine on 80–100 prosenttia pakokaasun suurimmasta paineenrajoituksesta nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla. Pakokaasun paineenrajoitus voidaan asettaa käyttämällä venttiiliä. Jos pakokaasun suurin paineenrajoitus on 5 kPa tai pienempi, asetuspiste saa poiketa enintään 1,0 kPa enimmäisarvosta. Kun 5.2.5.1 kohdassa määriteltyä suurinta testinopeutta (MTS) käytettään nimellisnopeuden sijaan testisyklin toteuttamiseksi, tätä nopeutta voidaan käyttää nimellisnopeuden sijaan pakokaasun paineenrajoituksen määrittämiseen.

6.6   Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmällä varustettu moottori

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, jota ei ole asennettu suoraan moottoriin, pakoputken halkaisijan on oltava sama kuin käytössä olevissa laitteissa vähintään neljä kertaa pakoputken läpimitan pituiselta osuudelta virtaussuuntaa vastaan jälkikäsittelylaitteen sisältävästä paisuntakammiosta lähtien. Etäisyyden pakosarjan laipasta tai turboahtimen poistoaukolta jälkikäsittelyjärjestelmään on oltava sama kuin liikkuvan työkoneen kokoonpanossa tai valmistajan antamien etäisyyttä koskevien tietojen mukainen. Jos valmistaja on näin täsmentänyt pakoputki on eristettävä, jotta jälkikäsittelyjärjestelmän sisäänottoaukon lämpötila on valmistajan määritysten mukainen. Jos valmistajan on vahvistanut muita asennusta koskevia vaatimuksia, myös niitä on noudatettava testikokoonpanossa. Pakokaasun vastapaine tai paineenrajoitus säädetään 6.5 kohdan mukaisesti. Pakokaasun jälkikäsittelylaitteiden osalta, joihin kuuluu säädettävä pakokaasun paineenrajoitus, 6.5 kohdassa käytetyn pakojärjestelmän enimmäisrajoituksen määrittää jälkikäsittelyedellytys (degreening/vanhentaminen ja regenerointi/kuormitustaso), jonka valmistaja on ilmoittanut. Jälkikäsittelysäiliö voidaan poistaa harjoitustestien ja moottorin määrityskäytön ajaksi ja korvata vastaavalla epäaktiivista katalyytin kantajaa sisältävällä säiliöllä.

Testisyklin aikana mitattujen pakokaasupäästöjen on vastattava käyttöolosuhteiden päästöjä. Jos moottorissa on sellainen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa on käytettävä reagenssia, valmistajan on ilmoitettava, mitä reagenssia on käytettävä kaikissa testeissä.

Jos luokan NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS, NRSh, SMB ja ATS moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, joka regeneroituu jaksoittain 6.6.2 kohdan mukaisesti, päästötuloksia muutetaan regeneraatiotapahtumien huomioon ottamiseksi. Tällöin keskimääräinen päästö on riippuvainen regeneraatiotapahtumien esiintymistiheydestä niiden testien osien aikana, jolloin regeneraatio tapahtuu. Jälkikäsittelyjärjestelmät, joissa regenerointiprosessi suoritetaan säännöllisesti tai ainakin kerran sovellettavan muuttuvatilaisen testisyklin (NRTC tai LSI-NRTC) tai RMC:n aikana (”jatkuva regenerointi”) 6.6.1 kohdan mukaisesti, eivät edellytä erityistä testimenettelyä.

6.6.1   Jatkuva regeneraatio

Jos pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä perustuu jatkuvaan regenerointiprosessiin, päästöt mitataan sellaiselta jälkikäsittelyjärjestelmältä, joka on vakiinnutettu sellaisen tilaan, jossa sen päästökäyttäytyminen on toistettavissa. Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran kuumakäynnistyksenä suoritettavan NRTC-, LSI-NRTC- tai NRSC-testin aikana, ja valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokikuormitus, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine jne.). Regeneraation jatkuvan luonteen osoittamiseksi on suoritettava vähintään kolme kuumakäynnistys-NRTC:tä, -LSI-NRTC:tä tai -NRSC:tä. Kuumakäynnistys-NRTC:ssä moottori on lämmitettävä 7.8.2.1 kohdan mukaisesti ja se vakautetaan 7.4.2.1 kohdan b alakohdan mukaisella seisontajaksolla, minkä jälkeen tehdään ensimmäinen kuumakäynnistys-NRTC.

Seuraavat kuumakäynnistys-NRTC:t tehdään 7.4.2.1 kohdan b alakohdan mukaisen seisontajakson jälkeen. Testien aikana kirjataan pakokaasun lämpötila ja paine (lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakokaasun vastapaine jne.). Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän katsotaan olevan hyväksyttävä, jos valmistajan ilmoittamat olosuhteet esiintyvät testin aikana riittävän ajan kuluessa ja päästötulosten hajonta on enintään ± 25 prosenttia tai 0,005 g/kWh sen mukaan, kumpi on suurempi.

6.6.2   Jaksoittainen regeneraatio

Tätä säännöstä sovelletaan ainoastaan moottoreihin, jotka on varustettu jälkikäsittelyjärjestelmällä, joka regeneroidaan jaksoittain yleensä alle 100 tavanomaisen moottorin käyttötunnin jälkeen. Näille moottoreille on määritettävä joko summaavat tai kertovat tekijät 6.6.2.4 kohdassa tarkoitettua ylös- tai alaspäin mukauttamista varten (”mukautustekijä”).

Mukautustekijöiden testausta ja määrittämistä edellytetään vain yhdessä sovellettavassa muuttuvatilaisessa (NRTC tai LSI-NRTC) testisyklissä tai RMC:ssä. Määritettyjä tekijöitä voidaan soveltaa tuloksiin, jotka on saatu muista sovellettavista testisykleistä, mukaan lukien erillisten moodien NRSC.

Kun sopivia mukautustekijöitä ei ole saatavilla muuttuvatilaista (NRTC tai LSI-NRTC) testisykliä tai RMC:tä käyttävästä testauksesta, mukautustekijät on määritettävä käyttämällä soveltuvaa erillisten moodien NRSC-testiä. Erillisten moodien NRSC-testiä käyttämällä määritettyjä tekijöitä voidaan soveltaa ainoastaan erillisten moodien NRSC:ään.

Ei edellytetä, että testaus suoritetaan ja mukautustekijöitä kehitetään sekä RMC:ssä että erillisten moodien NRSC:ssä.

6.6.2.1   Vaatimus mukautustekijöiden vahvistamisesta NRTC:tä, LSI-NRTC:tä tai RMC:tä käyttämällä

Päästöt on mitattava vähintään kolmella kuumakäynnistys-NRTC:llä, -LSI-NRTC:llä tai -NRSC:llä siten, että yhteen sisältyy regeneraatiotapahtuma ja kahteen ei. Jälkikäsittelyjärjestelmän on oltava vakautettu. Regeneraatioprosessin on tapahduttava ainakin kerran NRTC:n, LSI-NRTC:n tai RMC:n aikana regeneraatiotapahtuman kanssa. Jos regeneraatio kestää useamman kuin yhden NRTC:n, LSI-NRTC:n tai RMC:n ajan, on tehtävä seuraava NRTC, LSI-NRTC tai RMC ja jatkettava päästöjen mittausta sammuttamatta moottoria, kunnes regenerointi on saatu päätökseen, ja laskettava testien keskiarvo. Jos regeneraatio saadaan päätökseen jonkin testin aikana, testiä jatketaan kuitenkin loppuun saakka.

Soveltuva mukautustekijä on määritettävä koko sovellettavalle syklille yhtälöillä (6-10) – (6-13).

6.6.2.2   Vaatimus mukautustekijöiden vahvistamisesta erillisten moodien NRSC-testausta käyttämällä

Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän on oltava vakautettu, ja päästöt on mitattava vähintään sovellettavan erillisten moodien NRSC-syklin kunkin testimoodin kolme testillä, joissa regeneraation edellytykset voivat täyttyä siten, että yhteen testiin sisältyy regeneraatiotapahtuma ja kahteen ei. Hiukkasmassan mittaaminen on tehtävä 7.8.1.2 kohdan c alakohdassa kuvattua monen suodattimen menetelmää. Jos regenerointi on käynnistynyt mutta ei ole päättynyt näytteenottoajan päättyessä tietyn testimoodin osalta, näytteenottoaikaa jatketaan, kunnes regenerointi on saatettu päätökseen. Jos samaa moodia käytetään useita kertoja, on laskettava tulosten keskiarvo. Menettely on toistettava kutakin testimoodia varten.

Soveltuva mukautustekijä on määritettävä sovellettavalle syklin niille moodeille, joilla regenerointi tapahtuu, yhtälöillä (6-10) – (6-13).

6.6.2.3   Yleinen menettely jaksoittaisen regeneraation mukautustekijöiden määrittämiseksi

Valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokimäärä, lämpötila, pakokaasun vastapaine, jne.). Valmistajan on myös ilmoitettava regenerointitapahtumien esiintymistiheys niiden testien määränä, jolloin regeneraatio tapahtuu. Tyyppihyväksyntäviranomainen hyväksyy regenerointitiheyden tarkan määritystavan hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

Valmistajan on toimitettava ladattu pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä regeneraatiotestiä varten. Moottorin vakioinnin aikana ei saa tapahtua regeneraatiota. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi suorittaa peräkkäisiä sovellettavan syklin testejä, kunnes pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä on latautunut. Päästöjä ei tarvitse mitata kaikkien testien aikana.

Regeneraatiovaiheiden väliset keskipäästöt määritetään useiden suunnilleen tasavälein suoritettujen soveltuvan syklin testien aritmeettisen keskiarvon mukaan. Vähintään yksi soveltuva sykli on tehtävä mahdollisimman vähän ennen regeneraatiotestiä ja yksi heti regeneraatiotestin jälkeen.

Regeneraatiotestin aikana kirjataan kaikki tiedot, joita tarvitaan regeneraation havaitsemiseksi (CO- tai NOx -päästöt, lämpötila ennen jälkikäsittelyjärjestelmää ja sen jälkeen, pakokaasun vastapaine jne.). Sovellettavat päästörajat voidaan regenerointiprosessin aikana ylittää. Testausmenettely esitetään kaaviona kuvassa 6.1.

Kuva 6.1

Jaksoittaisen regeneraation kaavio sekä mittausten lukumäärä n ja mittausten lukumäärä regeneroinnin aikana n
  r

Painotetut päästöt näytteenoton ja regeneraation aikana ew

Päästöt regeneraation aikana er

Keskimääräiset päästöt näytteenoton aikana e1 ... n

Syklien määrä

nr

n

e1, 2, 3, ... n

Päästöt [g/kWh]

6.6.2.1 tai 6.6.2.2 kohdan mukaisesti toteutettuihin testiajoihin liittyvä keskimääräinen ominaispäästöarvo [g/kWh tai #/kWh] painotetaan seuraavasti yhtälöllä (6-9) (ks. kuva 6.1):

| | (6-9) |
| --- | --- |

Formula

(6-9)

jossa:

| n | on niiden testien lukumäärä, joiden aikana ei tapahdu regeneraatiota |
| --- | --- |
| n
  r | on niiden testien lukumäärä, joiden aikana tapahtuu regeneraatio (vähintään yksi testi) |
| | on keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa ei tapahdu regeneraatiota [g/kWh tai #/kWh] |
| | on keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa tapahtuu regeneraatio [g/kWh tai #/kWh] |

n

on niiden testien lukumäärä, joiden aikana ei tapahdu regeneraatiota

n
  r

on niiden testien lukumäärä, joiden aikana tapahtuu regeneraatio (vähintään yksi testi)

Formula

on keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa ei tapahdu regeneraatiota [g/kWh tai #/kWh]

Formula

on keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa tapahtuu regeneraatio [g/kWh tai #/kWh]

Valmistajan valinnan mukaan ja hyvän teknisen käytännön mukaisen arvion perusteella regeneraation mukautustekijä k
  r, joka kuvaa keskimääräistä päästötasoa, voidaan laskea kertovana tai summaavana kaikkien kaasumaisten epäpuhtauksien osalta ja, kun soveltuva raja-arvo on olemassa, hiukkasmassamittausten ja hiukkasmäärämittausten osalta yhtälöillä (6-10) – (6-13):

| | Kertova | (mukautustekijä ylöspäin) | (6-10) |
| --- | --- | --- | --- |
| | (mukautustekijä alaspäin) | (6-11) |

Kertova

Formula

(mukautustekijä ylöspäin)

(6-10)

Formula

(mukautustekijä alaspäin)

(6-11)

| | Summaava








  k
  ru,a = e
  w – e | (mukautustekijä ylöspäin) | (6-12) |
| --- | --- | --- | --- |
| k
  rd,a = e
  w – e
  r | (mukautustekijä alaspäin) | (6-13) |

Summaava

k
  ru,a = e
  w – e

(mukautustekijä ylöspäin)

(6-12)

k
  rd,a = e
  w – e
  r

(mukautustekijä alaspäin)

(6-13)

6.6.2.4   Mukautustekijöiden soveltaminen

Mukautustekijä ylöspäin kerrotaan mitattujen päästötasojen kanssa tai lisätään niihin sellaisten testien osalta, joissa ei tapahdu regeneraatiota. Mukautustekijä alaspäin kerrotaan mitattujen päästötasojen kanssa tai lisätään niihin sellaisten testien osalta, joissa tapahtuu regeneraatio. Regeneraation tapahtuminen on todettava tavalla, joka on helposti toteutettavissa kaikkien testien aikana. Jos regeneraatiota ei havaita, käytetään mukautustekijää ylöspäin.

Ominaispäästöjä koskeviin laskelmiin liittyvät liite VII ja liitteen VII lisäys 5 huomioon ottaen regeneraation mukautustekijää koskevat seuraavat edellytykset:

| a) | kun se määritetty koko painotetulle syklille, sitä on sovellettava sovellettavan painotetun NRTC:n, LSI-NRTC:n ja NRSC:n tuloksiin; |
| --- | --- |

a)

kun se määritetty koko painotetulle syklille, sitä on sovellettava sovellettavan painotetun NRTC:n, LSI-NRTC:n ja NRSC:n tuloksiin;

| b) | kun se on erityisesti määritetty sovellettavan erillisten moodien NRSC:n eri moodeille, sitä on sovellettava sovellettavan erillisten moodien NRSC:n niiden moodien tuloksiin, joissa regenerointi tapahtuu, ennen syklin painotettujen päästötulosten laskemista. Tässä tapauksessa hiukkasmassanmittaukseen on käytettävä monen suodattimen menetelmää; |
| --- | --- |

b)

kun se on erityisesti määritetty sovellettavan erillisten moodien NRSC:n eri moodeille, sitä on sovellettava sovellettavan erillisten moodien NRSC:n niiden moodien tuloksiin, joissa regenerointi tapahtuu, ennen syklin painotettujen päästötulosten laskemista. Tässä tapauksessa hiukkasmassanmittaukseen on käytettävä monen suodattimen menetelmää;

| c) | sen käyttö voidaan laajentaa muihin saman moottoriperheen jäseniin; |
| --- | --- |

c)

sen käyttö voidaan laajentaa muihin saman moottoriperheen jäseniin;

| d) | sitä voidaan käyttää muissa moottoriperheissä saman moottori–jälkikäsittelyjärjestelmäperheen, sellaisena kuin se on määritelty hallinnollisia vaatimuksia koskevan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IX, sisällä, jos tyyppihyväksyntäviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan valmistajan toimittamien, päästöjen samankaltaisuuden vahvistavien teknisten asiakirjojen perusteella. |
| --- | --- |

d)

sitä voidaan käyttää muissa moottoriperheissä saman moottori–jälkikäsittelyjärjestelmäperheen, sellaisena kuin se on määritelty hallinnollisia vaatimuksia koskevan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IX, sisällä, jos tyyppihyväksyntäviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan valmistajan toimittamien, päästöjen samankaltaisuuden vahvistavien teknisten asiakirjojen perusteella.

Sovelletaan seuraavia vaihtoehtoja:

| a) | Valmistaja voi halutessaan olla käyttämättä mukautustekijöitä yhden tai useamman moottoriperheensä (tai konfiguraationsa) yhteydessä siksi, että regeneraation vaikutus on pieni tai että regeneraatiotapahtuman ajankohta on vaikea havaita. Tällöin ei käytetä mitään mukautustekijöitä, ja valmistajan on varmistettava, että moottori on kaikkien testien päästöraja-arvojen mukainen riippumatta siitä, tapahtuuko regeneraatio vai ei. |
| --- | --- |

a)

Valmistaja voi halutessaan olla käyttämättä mukautustekijöitä yhden tai useamman moottoriperheensä (tai konfiguraationsa) yhteydessä siksi, että regeneraation vaikutus on pieni tai että regeneraatiotapahtuman ajankohta on vaikea havaita. Tällöin ei käytetä mitään mukautustekijöitä, ja valmistajan on varmistettava, että moottori on kaikkien testien päästöraja-arvojen mukainen riippumatta siitä, tapahtuuko regeneraatio vai ei.

| b) | Valmistajan pyynnöstä tyyppihyväksyntä- tai sertifiointiviranomainen voi ottaa regeneraatiotapahtumat huomioon muulla tavoin kuin mitä a alakohdassa säädetään. Tätä mahdollisuutta voidaan kuitenkin soveltaa vain, jos regeneraatio tapahtuu erittäin harvoin ja sitä ei voida käytännössä ottaa huomioon käyttämällä a alakohdassa tarkoitettuja mukautustekijöitä. |
| --- | --- |

b)

Valmistajan pyynnöstä tyyppihyväksyntä- tai sertifiointiviranomainen voi ottaa regeneraatiotapahtumat huomioon muulla tavoin kuin mitä a alakohdassa säädetään. Tätä mahdollisuutta voidaan kuitenkin soveltaa vain, jos regeneraatio tapahtuu erittäin harvoin ja sitä ei voida käytännössä ottaa huomioon käyttämällä a alakohdassa tarkoitettuja mukautustekijöitä.

6.7   Jäähdytysjärjestelmä

Testissä on käytettävä tilavuudeltaan sellaista moottorin jäähdytysjärjestelmää, joka riittää moottorin ja sen imuilman, öljyn, jäähdytysaineen, lohkon ja kannen pitämiseen valmistajan ilmoittamassa normaalissa käyntilämpötilassa. Laboratoriossa voidaan käyttää lisäjäähdyttimiä ja tuulettimia.

6.8   Voiteluöljy

Valmistajan on ilmoitettava, mitä voiteluöljyä käytetään. Öljyn on oltava kaupan olevaa voiteluöljyä. Testissä käytettävän voiteluöljyn eritelmät on kirjattava ja esitettävä yhdessä testin tulosten kanssa.

6.9   Vertailupolttoaineen eritelmät

Testissä käytettävät vertailupolttoaineet annetaan liitteessä IX.

Polttoaineen lämpötilan on oltava valmistajan suosituksen mukainen. Polttoaineen lämpötila on mitattava polttoaineen ruiskutuspumpun imun kohdalta tai valmistajan määrittelemällä tavalla, ja mittauspaikka on merkittävä muistiin.

6.10   Kampikammiopäästöt

Tätä kohtaa sovelletaan luokkien NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS, NRSh, SMB ja ATS moottoreihin, jotka ovat asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II esitettyjen vaiheen V päästörajojen mukaisia.

Kampikammiopäästöt, jotka vapautuvat suoraan ympäristöön, on lisättävä pakokaasupäästöihin (joko fyysisesti tai matemaattisesti) koko päästötestauksen ajan.

Tätä poikkeusta hyödyntävien valmistajien on asennettava moottorit siten, että kaikki kampikammiopäästöt voidaan ohjata päästöjen näytteenottojärjestelmään. Tämän kohdan soveltamista varten kampikammiopäästöjä, jotka koko toiminnan ajan ohjataan pakokaasuun ennen pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, ei katsota suoraan ympäristöön vapautetuiksi.

Avoimet kampikammiopäästöt on ohjattava pakojärjestelmään päästöjen mittaamista varten seuraavasti:

| a) | Putkimateriaalien on oltava sileäseinäisiä, sähköä johtavia ja kampikammiopäästöjen kanssa reagoimattomia. Putkien on oltava mahdollisimman lyhyitä. |
| --- | --- |

a)

Putkimateriaalien on oltava sileäseinäisiä, sähköä johtavia ja kampikammiopäästöjen kanssa reagoimattomia. Putkien on oltava mahdollisimman lyhyitä.

| b) | Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävissä putkissa on oltava mahdollisimman vähän mutkia, ja välttämättömien mutkien taivutussäteen on oltava mahdollisimman suuri. |
| --- | --- |

b)

Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävissä putkissa on oltava mahdollisimman vähän mutkia, ja välttämättömien mutkien taivutussäteen on oltava mahdollisimman suuri.

| c) | Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävien putkien on täytettävä kampiakselin vastapainetta koskevat moottorin valmistajan vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävien putkien on täytettävä kampiakselin vastapainetta koskevat moottorin valmistajan vaatimukset.

| d) | Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävä putki on yhdistettävä raakaan pakokaasuun pakokaasun mahdollisen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen ja mahdollisen pakokaasun päästörajoituksen jälkeen sekä riittävän kauas näytteenottimien etupuolelle, jotta varmistetaan täydellinen sekoittuminen moottorin pakokaasujärjestelmään ennen näytteenottoa. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken on ulotuttava vapaaseen pakokaasujärjestelmään asti, jotta vältetään rajakerrosvaikutus ja edistetään sekoittumista. Kampikammiopäästöjen johtamiseen käytettävän putken ulostulo voidaan suunnata mihin suuntaan tahansa raakaan pakokaasuvirtaan nähden. |
| --- | --- |

d)

Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävä putki on yhdistettävä raakaan pakokaasuun pakokaasun mahdollisen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen ja mahdollisen pakokaasun päästörajoituksen jälkeen sekä riittävän kauas näytteenottimien etupuolelle, jotta varmistetaan täydellinen sekoittuminen moottorin pakokaasujärjestelmään ennen näytteenottoa. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken on ulotuttava vapaaseen pakokaasujärjestelmään asti, jotta vältetään rajakerrosvaikutus ja edistetään sekoittumista. Kampikammiopäästöjen johtamiseen käytettävän putken ulostulo voidaan suunnata mihin suuntaan tahansa raakaan pakokaasuvirtaan nähden.

7.   Testimenettelyt

7.1   Johdanto

Tässä luvussa kuvataan testattavan moottorin kaasu- ja hiukkasmaisten ominaispäästöjen määritysmenetelmä. Testattava moottori on moottoriperheen kantamoottori, sellaisena kuin se on täsmennetty hallinnollisia vaatimuksia koskevan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IX.

Laboratoriossa tehtävä päästötestaus muodostuu päästöjen ja muiden parametrien mittaamisesta liitteessä XVII täsmennettyjen testisyklien osalta. Seuraavat osa-alueet käsitellään:

| a) | Laboratoriojärjestelyt ominaispäästöjen mittaamista varten (7.2 kohta) |
| --- | --- |

a)

Laboratoriojärjestelyt ominaispäästöjen mittaamista varten (7.2 kohta)

| b) | Menettelyt ennen testausta ja sen jälkeen tehtäviä verifiointeja varten (7.3 kohta) |
| --- | --- |

b)

Menettelyt ennen testausta ja sen jälkeen tehtäviä verifiointeja varten (7.3 kohta)

| c) | Testisyklit (7.4 kohta) |
| --- | --- |

c)

Testisyklit (7.4 kohta)

| d) | Yleinen testin kulku (7.5 kohta) |
| --- | --- |

d)

Yleinen testin kulku (7.5 kohta)

| e) | Moottorin kartoitus (7.6 kohta) |
| --- | --- |

e)

Moottorin kartoitus (7.6 kohta)

| f) | Testisyklin muodostaminen (7.7 kohta) |
| --- | --- |

f)

Testisyklin muodostaminen (7.7 kohta)

| g) | Testisyklien suorittaminen (7.8 kohta) |
| --- | --- |

g)

Testisyklien suorittaminen (7.8 kohta)

7.2   Päästömittauksen periaate

Ominaispäästöjen mittaamiseksi moottorille tehdään 7.4 kohdassa kuvatut testisyklit soveltuvin osin. Ominaispäästöjen mittaaminen edellyttää pakokaasun sisältämien epäpuhtauksien (HC, CO, NOx ja hiukkaset) massan, pakokaasupäästöjen hiukkasten määrän (PN), pakokaasupäästöjen CO2:n massan ja sitä vastaavan moottorin työn määrittämistä.

7.2.1   Aineosan massa

Kunkin aineosan massa määritetään soveltuvan testisyklin ajalta seuraavassa kuvailluin menetelmin.

7.2.1.1   Jatkuva näytteenotto

Jatkuvassa näytteenotossa aineosien pitoisuutta mitataan jatkuvasti joko raa'asta tai laimennetusta pakokaasusta. Pitoisuus kerrotaan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun jatkuvalla virtauksella päästönäytteen ottopaikassa, jotta voidaan määrittää aineosan virtaus. Aineosan päästöt lasketaan jatkuvasti yhteen testisyklin ajalta. Saatu summa on kyseisen aineosan kokonaismassa päästössä.

7.2.1.2   Eränäytteenotto

Erinä tehtävässä näytteenotossa otetaan jatkuva näyte raa'asta tai laimennetusta pakokaasusta ja näyte varastoidaan myöhempää mittausta varten. Saatu näyte on suhteessa raa'an tai laimennetun pakokaasuun virtaukseen. Erinä tapahtuvaa näytteenottoa on esimerkiksi laimennettujen kaasumaisten päästöjen keruu pussiin ja hiukkasten keruu suodattimeen. Periaatteessa päästöjen laskenta tapahtuu seuraavasti: Erinä otettujen näytteiden pitoisuudet kerrotaan sen (raa'an tai laimennetun) pakokaasun kokonaismassalla tai massavirralla, josta näyte otettiin testisyklin aikana. Tämä tulo on päästön aineosan kokonaismassa tai kokonaismassavirta. Hiukkaspitoisuuden laskemiseksi jaetaan suodattimeen kertyneiden, pakokaasusta saatujen hiukkasten määrä suodatetun pakokaasun määrällä.

7.2.1.3   Yhdistetty näytteenotto

Mitä tahansa jatkuvan ja erissä tapahtuvan näytteenoton yhdistelmää voidaan käyttää (esimerkiksi niin, että hiukkasnäytteet otetaan erissä ja kaasunäytteet jatkuvalla menetelmällä).

Kuvassa 6.2 havainnollistetaan päästömittausmenettelyjen kahta puolta, laitteistoa ja raa'an ja laimennetun pakokaasun näytteenottolinjoja sekä tarvittavia toimenpiteitä päästöarvojen laskemiseksi vakio- ja muuttuvatilaisissa testisykleissä.

Kuva 6.2

Päästömittausten testausmenettelyt

Huomautus kuvaan 6.2: Käsitteeseen ”hiukkaspäästön osavirtausnäytteenotto” sisältyy osavirtauslaimennus vain raakapakokaasun ottamiseksi vakiomääräisellä tai vaihtelevalla laimennuksella.

Suodattimen hiukkasmassa jaettuna suodatetun pakokaasun määrällä

Keskimääräisen pitoisuuden (jatkuvasta tai eränäytteenotosta) kertominen keskimääräisellä virtauksella

Hiukkassuodatin

Kaasupäästöt

Keskimääräisen kaasu- tai hiukkaspitoisuuden laskeminen

Toisio-laimennus (valinnainen)

Pussi

Eränäytteenotto

Jatkuva kaasuanalyysi

Muuttuva laimennussuhde

Muuttuvatilainen sykli, vakiotilainen RMC ja vakiotilainen erillisten moodien sykli

Täysvirtauslaimennus, kaasu-, hiukkasmassa- tai hiukkasmääränäytteenotto

Kunkin moodin päästöjen laskeminen

Yksi hiukkassuodatin testiä kohden

Hiukkassuodatin moodia kohden

Hiukkasmäärä moodia kohden

Hiukkasmäärä testiä kohden

Muuttuva laimennussuhde

Muuttuvatilainen sykli ja vakiotilainen RMC

Osavirtausnäytteenotto, hiukkasmassa tai -määrä

Moodipäästöjen kertominen painotuskertoimilla

Hetkellisten päästöjen integroiminen

Keskimääräinen virtaus

- jatkuva virtausmittaus

Kussakin moodissa:

Vakiotilainen erillisten moodien sykli

Muuttuvatilainen sykli ja vakiotilainen RMC

Jatkuva kaasuanalyysi

Vakiolaimennussuhde

Koko testissä:

Vakiotilainen erillisten moodien sykli

Raakapakokaasunäytteenotto

Moodipäästöjen kertominen painotuskertoimilla

Koko testin päästöjen laskeminen

Keskimääräisten päästöjen laskeminen

Hetkellisten päästöjen laskeminen

Keskimääräinen kaasuanalyysi, kaasupitoisuus

Pakokaasu

7.2.2   Työn määrittäminen

Testisyklin työ määritetään kertomalla synkronoidusti keskenään nopeus ja ominaisvääntömomentti moottorin ominaistehon hetkellisten arvojen laskemiseksi. Moottorin ominaisteho testisyklin aikana integroidaan kokonaistyön määrittämiseksi.

7.3   Verifiointi ja kalibrointi

7.3.1   Testiä edeltävät menettelyt

7.3.1.1   Esivakiointi

Vakaiden olosuhteiden saavuttamiseksi näytteenottojärjestelmä ja moottori on ennen testijaksojen käynnistämistä esivakioitava tämä kohdan määräysten mukaisesti.

Moottorin esivakioinnilla pyritään saavuttamaan päästöjen ja päästöjenrajoituksen edustavuus käyttösyklissä ja vähentämään vinoumaa, jotta saavutetaan vakaat olosuhteet seuraavaa päästötestiä varten.

Päästöjä voidaan mitata esivakiointisyklien aikana, kunhan ennalta määritetty määrä esivakiointisyklejä tehdään ja mittausjärjestelmä on käynnistetty 7.3.1.4 kohdan vaatimusten mukaisesti. Moottorin valmistaja ilmoittaa esivakioinnin määrään ennen esivakioinnin aloittamista. Esivakiointi on tehtävä seuraavasti, kun otetaan huomioon, että esivakioinnin eri syklit ovat samat, joita sovelletaan päästötestaukseen.

7.3.1.1.1.   Esivakiointi NRTC:n kylmää käynnistystä varten

Moottori on esivakioitava ajamalla sillä vähintään yksi kuumakäynnistys-NRTC. Välittömästi kunkin esivakiointisyklin päätökseen saattamisen jälkeen moottori on sammutettava ja lämmin seisontajakso moottori sammutettuna on saatettava päätökseen. Välittömästi viimeisen esivakiointisyklin päätökseen saattamisen jälkeen moottori on sammutettava ja 7.3.1.2 kohdassa kuvattu moottorin jäähdytys on aloitettava.

7.3.1.1.2.   Esivakiointi kuumakäynnistys-NRTC:n tai -LSI-NRTC:n tekemistä varten

Tässä kohdassa kuvataan esivakiointia, jota sovelletaan, kun tarkoituksena on ottaa päästönäyte kuumakäynnistys-NRTC:stä tekemättä kylmäkäynnistys-NRTC:tä, tai LSI-NRTC:tä varten. Moottori on esivakioitava ajamalla sillä vähintään yksi kuumakäynnistys-NRTC tai LSI-NRTC. Välittömästi kunkin esivakiointisyklin päätökseen saattamisen jälkeen moottori on sammutettava ja seuraava sykli on käynnistettävä heti, kun se on käytännössä mahdollista. Suositellaan, että seuraava esivakiointisykli aloitetaan 60 sekunnin kuluessa viimeisen esivakiointisykliin päätökseen saannista. Viimeiseen esivakiointisyklin jälkeen sovelletaan tehdään tarvittaessa soveltuva lämmin seisontajakso (kuumakäynnistys-NRTC) tai jäähdytysjakso (LSI-NRTC) ennen moottorin käynnistämistä päästötestiä varten. Jos lämmintä seisontajaksoa tai jäähdytysjaksoa ei käytetä, suositellaan, että päästötesti aloitetaan 60 sekunnin kuluessa viimeisen esivakiointisykliin päätökseen saannista.

7.3.1.1.3.   Esivakiointi erillisten moodien NRSC-sykliä varten

Muiden kuin luokkien NRS ja NRSh moottoreita on lämmitettävä ja käytettävä, kunnes moottorin lämpötilat (jäähdytysvesi ja voiteluöljy) ovat vakiintuneet 50 %:n nopeudella ja 50 %:n vääntömomentilla kaikkia erillisten moodien NRSC-testisyklejä varten, lukuun ottamatta tyyppiä D2, E2 tai G, tai moottorin nimellisnopeudella ja 50 %:n vääntömomentilla kaikkia erillisten moodien NRSC-testisyklejä D2, E2 tai G varten. 50 %:n nopeus lasketaan 5.2.5.1 kohdan mukaisesti, kun kyseessä on moottori, jossa käytetään suurinta testinopeutta (MTS) testinopeuksien määrittämiseen ja kaikissa muissa tapauksissa 7.7.1.3 kohdan mukaisesti. 50 %:n vääntömomentti määritellään 50 %:ksi suurimmasta kyseisellä nopeudella saatavilla olevasta vääntömomentista. Päästötesti aloitetaan pysäyttämättä moottoria.

Luokkien NRS ja NRSh moottoreita lämmitetään valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Ennen päästönäytteiden ottamisen aloittamista moottorin on oltava käynnissä moodilla 1 kunnes moottorin lämpötilat ovat vakiintuneet. Päästötesti on aloitetaan pysäyttämättä moottoria.

7.3.1.1.4.   Esivakiointi RMC:tä varten

Moottorin valmistajan on valittava jompikumpi seuraavista esivakiointijaksoista eli a tai b. Moottori on esivakioitava valitun jakson mukaisesti.

| a) | Moottori on esivakioitava ajamalla sitä vähintään RMC:n toinen puolikas testimoodien määrän perusteella. Moottoria ei saa pysäyttää syklien välillä. Välittömästi kunkin esivakiointisyklin päätökseen saattamisen jälkeen seuraava sykli (päästö testi mukaan luettuna) on aloitettava heti, kun se on käytännössä mahdollista. Jos mahdollista, suositellaan, että seuraava esivakiointisykli aloitetaan 60 sekunnin kuluessa viimeisen sykliin päätökseen saannista. |
| --- | --- |

a)

Moottori on esivakioitava ajamalla sitä vähintään RMC:n toinen puolikas testimoodien määrän perusteella. Moottoria ei saa pysäyttää syklien välillä. Välittömästi kunkin esivakiointisyklin päätökseen saattamisen jälkeen seuraava sykli (päästö testi mukaan luettuna) on aloitettava heti, kun se on käytännössä mahdollista. Jos mahdollista, suositellaan, että seuraava esivakiointisykli aloitetaan 60 sekunnin kuluessa viimeisen sykliin päätökseen saannista.

| b) | Moottoria on lämmitettävä ja käytettävä, kunnes moottorin lämpötilat (jäähdytysvesi ja voiteluöljy) ovat vakiintuneet 50 %:n nopeudella ja 50 %:n vääntömomentilla kaikkia RMC-testisyklejä varten, lukuun ottamatta tyyppiä D2, E2 tai G, tai moottorin nimellisnopeudella ja 50 %:n vääntömomentilla kaikkia RMC-testisyklejä D2, E2 tai G varten. 50 %:n nopeus lasketaan 5.2.5.1 kohdan mukaisesti, kun kyseessä on moottori, jossa käytetään suurinta testinopeutta (MTS) testinopeuksien määrittämiseen ja kaikissa muissa tapauksissa 7.7.1.3 kohdan mukaisesti. 50 % vääntömomentista määritellään 50 %:ksi suurimmasta kyseisellä nopeudella saatavilla olevasta vääntömomentista. |
| --- | --- |

b)

Moottoria on lämmitettävä ja käytettävä, kunnes moottorin lämpötilat (jäähdytysvesi ja voiteluöljy) ovat vakiintuneet 50 %:n nopeudella ja 50 %:n vääntömomentilla kaikkia RMC-testisyklejä varten, lukuun ottamatta tyyppiä D2, E2 tai G, tai moottorin nimellisnopeudella ja 50 %:n vääntömomentilla kaikkia RMC-testisyklejä D2, E2 tai G varten. 50 %:n nopeus lasketaan 5.2.5.1 kohdan mukaisesti, kun kyseessä on moottori, jossa käytetään suurinta testinopeutta (MTS) testinopeuksien määrittämiseen ja kaikissa muissa tapauksissa 7.7.1.3 kohdan mukaisesti. 50 % vääntömomentista määritellään 50 %:ksi suurimmasta kyseisellä nopeudella saatavilla olevasta vääntömomentista.

7.3.1.1.5.   Moottorin jäähdytys (NRTC)

Jäähdytys voi olla luonnollinen tai pakotettu. Jos käytetään pakotettua jäähdytystä, on suunniteltava hyvää teknistä käytäntöä noudattaen järjestelmät, jotka siirtävät jäähdytysilmaa moottoriin tai jäähdytysöljyä moottorin voitelujärjestelmään tai jotka poistavat lämpöä jäähdytysaineesta moottorin jäähdytysjärjestelmän kautta tai lämpöä pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmästä. Jos käytetään pakotettua jälkikäsittelyjärjestelmän jäähdytystä, jäähdytysilmaa ei saa syöttää ennen kuin pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä on jäähtynyt katalyyttista aktivoitumislämpötilaansa viileämmäksi. Jäähdytysmenetelmää, jonka seurauksena päästöt eivät ole edustavia, ei saa käyttää.

7.3.1.2   HC-kontaminaation tarkastaminen

Jos epäillään pakokaasun mittausjärjestelmän merkittävää HC-kontaminaatiota, voidaan tehdä tarkastus nollakaasulla ja korjata tilanne. Jos mittausjärjestelmän kontaminaation määrä on tarpeen tarkastaa, tarkastus on tehtävä kahdeksan tunnin kuluessa ennen kunkin testisyklin käynnistämistä. Arvot on kirjattava myöhemmin tapahtuvaa korjaamista varten. Ennen kontaminaatiotarkastusta on tehtävä vuototarkastus ja kalibroitava FID-analysaattori.

7.3.1.3   Mittauslaitteiston valmistelu näytteenottoa varten

Seuraavat toimet on toteutettava ennen näytteenoton aloittamista:

| a) | Vuototarkastukset on tehtävä enintään kahdeksan tuntia ennen päästönäytteen ottamista 8.1.8.7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Vuototarkastukset on tehtävä enintään kahdeksan tuntia ennen päästönäytteen ottamista 8.1.8.7 kohdan mukaisesti.

| b) | Erinä tehtävää näytteenottoa varten on laitteistoon liitettävä puhtaat talteenottovälineet, kuten tyhjennetyt pussit tai taarapunnitut suodattimet. |
| --- | --- |

b)

Erinä tehtävää näytteenottoa varten on laitteistoon liitettävä puhtaat talteenottovälineet, kuten tyhjennetyt pussit tai taarapunnitut suodattimet.

| c) | Kaikki mittauslaitteet on käynnistettävä laitteiden valmistajan ohjeiden ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Kaikki mittauslaitteet on käynnistettävä laitteiden valmistajan ohjeiden ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

| d) | Laimennusjärjestelmät, näytepumput, tuulettimet ja tietojenkeruujärjestelmä on käynnistettävä. |
| --- | --- |

d)

Laimennusjärjestelmät, näytepumput, tuulettimet ja tietojenkeruujärjestelmä on käynnistettävä.

| e) | Näytteen virtaukset on säädettävä toivotuille tasoille, haluttaessa ohitusvirtauksen avulla. |
| --- | --- |

e)

Näytteen virtaukset on säädettävä toivotuille tasoille, haluttaessa ohitusvirtauksen avulla.

| f) | Näytteenottojärjestelmän lämmönvaihtimet on testiä varten esilämmitettävä tai esijäähdytettävä niiden toimintalämpötila-alueelle. |
| --- | --- |

f)

Näytteenottojärjestelmän lämmönvaihtimet on testiä varten esilämmitettävä tai esijäähdytettävä niiden toimintalämpötila-alueelle.

| g) | Lämmitetyt tai jäähdytetyt osat, kuten näytteenottolinjat, suodattimet, jäähdyttimet ja pumput on vakiinnutettava niiden toimintalämpötilaan. |
| --- | --- |

g)

Lämmitetyt tai jäähdytetyt osat, kuten näytteenottolinjat, suodattimet, jäähdyttimet ja pumput on vakiinnutettava niiden toimintalämpötilaan.

| h) | Pakokaasujen laimennusjärjestelmän virtaus on kytkettävä toimintaan vähintään 10 minuuttia ennen testijaksoa. |
| --- | --- |

h)

Pakokaasujen laimennusjärjestelmän virtaus on kytkettävä toimintaan vähintään 10 minuuttia ennen testijaksoa.

| i) | Kaasuanalysaattorit on kalibroitava ja jatkuvatoimiset analysaattorit nollattava 7.3.1.4 kohdassa kuvaillun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

i)

Kaasuanalysaattorit on kalibroitava ja jatkuvatoimiset analysaattorit nollattava 7.3.1.4 kohdassa kuvaillun menettelyn mukaisesti.

| j) | Kaikki elektroniset integrointivälineet on nollattava tai nollattava uudelleen ennen kunkin testiaikavälin alkua. |
| --- | --- |

j)

Kaikki elektroniset integrointivälineet on nollattava tai nollattava uudelleen ennen kunkin testiaikavälin alkua.

7.3.1.4   Kaasuanalysaattoreiden kalibrointi

Valitaan soveltuvat kaasuanalysaattoreiden mittausalueet. Päästöanalysaattorit, joissa on automaattinen tai manuaalinen alueen valinta, ovat sallittuja. Päästöanalysaattoreiden aluevalintaa ei saa muuttaa muuttuvatilaisia (NRTC tai LSI-NRTC) testisyklejä tai RMC:tä käyttävän testin aikana eikä erillisten moodien NRSC-testin kunkin moodin lopussa olevan kaasupäästön näytteenottojakson aikana. Testisyklin aikana ei myöskään saa muuttaa analysaattorin analogisten vahvistimien vahvistusarvoja.

Kaikki jatkuvatoimiset analysaattorit on nollattava ja kohdistettava käyttäen kansainvälisesti jäljitettäviä kaasuja, jotka täyttävät 9.5.1 kohdan vaatimukset. FID-analysaattorit on kohdistettava hiililuvun 1 (C1) perusteella.

7.3.1.5   Hiukkassuodattimen esivakiointi ja taarapunnitus

Hiukkassuodattimen esivakiointi ja taarapunnitus on tehtävä 8.2.3 kohdan mukaisesti.

7.3.2   Testauksen jälkeiset menettelyt

Seuraavat toimet on toteutettava, kun näytteenotto on suoritettu:

7.3.2.1   Näytteenoton suhteellisuuden verifiointi

Kaikkien suhteellisten eränä otettujen näytteiden, kuten pussinäytteen tai hiukkasnäytteen, osalta on verifioitava, että suhteellinen näytteenotto tapahtui 8.2.1 kohdan mukaisesti. Yhden suodattimen menetelmää ja erillisten moodien vakiotilaista testisykliä varten on laskettava hiukkaspäästön tehollinen painotuskerroin. Kaikki näytteet, jotka eivät täytä 8.2.1 kohdan vaatimuksia, ovat mitättömiä.

7.3.2.2   Hiukkassuodattimen vakauttaminen ja punnitus testin jälkeen

Käytetty hiukkassuodatin on laitettava peitettyyn tai suljettuun astiaan tai suodattimen pidin on suljettava näytesuodattimien suojaamiseksi ulkoiselta kontaminaatiolta. Käytetyt suodattimet on näin suojattuina palautettava hiukkassuodattimien vakautuskammioon tai -huoneeseen. Sitten hiukkassuodattimet on vakioitava ja punnittava 8.2.4 kohdan (Hiukkassuodattimien vakiointi ja punnitus näytteenoton jälkeen) mukaisesti.

7.3.2.3   Erinä tehtävän kaasupäästöjen näytteenoton analysointi

Seuraavat toimet on toteutettava heti, kun se on käytännössä mahdollista:

| a) | Kaikki eränäytteenoton kaasuanalysaattorit on nollattava ja kohdistettava viimeistään 30 minuutin kuluttua testisyklin päättymisestä tai mahdollisuuksien mukaan seisontajakson aikana sen tarkastamiseksi, ovatko analysaattorit edelleen vakaassa tilassa. |
| --- | --- |

a)

Kaikki eränäytteenoton kaasuanalysaattorit on nollattava ja kohdistettava viimeistään 30 minuutin kuluttua testisyklin päättymisestä tai mahdollisuuksien mukaan seisontajakson aikana sen tarkastamiseksi, ovatko analysaattorit edelleen vakaassa tilassa.

| b) | Kaikki tavanomaiset eränäytteenoton kaasunäytteet on analysoitava viimeistään 30 minuuttia kuumakäynnistys-NRTC:n loppuun suorittamisen jälkeen tai seisontajakson aikana. |
| --- | --- |

b)

Kaikki tavanomaiset eränäytteenoton kaasunäytteet on analysoitava viimeistään 30 minuuttia kuumakäynnistys-NRTC:n loppuun suorittamisen jälkeen tai seisontajakson aikana.

| c) | Taustanäytteet on analysoitava viimeistään 60 minuuttia kuumakäynnistys-NRTC:n loppuun suorittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

c)

Taustanäytteet on analysoitava viimeistään 60 minuuttia kuumakäynnistys-NRTC:n loppuun suorittamisen jälkeen.

7.3.2.4   Siirtymän verifiointi

Kun pakokaasu on kvantifioitu, tehdään siirtymän verifiointi seuraavasti:

| a) | Eränäytteenoton ja jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattoreiden osalta kirjataan analysaattorin keskiarvo sen jälkeen, kun analysaattori on vakautettu nollakaasulla. Vakautukseen voi sisältyä aika, joka tarvitaan mahdollisen näytekaasun huuhtelemiseksi analysaattorista, sekä analysaattorin vasteen edellyttämä mahdollinen lisäaika. |
| --- | --- |

a)

Eränäytteenoton ja jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattoreiden osalta kirjataan analysaattorin keskiarvo sen jälkeen, kun analysaattori on vakautettu nollakaasulla. Vakautukseen voi sisältyä aika, joka tarvitaan mahdollisen näytekaasun huuhtelemiseksi analysaattorista, sekä analysaattorin vasteen edellyttämä mahdollinen lisäaika.

| b) | Analysaattorin keskiarvo kirjataan sen jälkeen, kun analysaattori on vakautettu vertailukaasulla. Vakautukseen voi sisältyä aika, joka tarvitaan mahdollisen näytekaasun huuhtelemiseksi analysaattorista, sekä analysaattorin vasteen edellyttämä mahdollinen lisäaika. |
| --- | --- |

b)

Analysaattorin keskiarvo kirjataan sen jälkeen, kun analysaattori on vakautettu vertailukaasulla. Vakautukseen voi sisältyä aika, joka tarvitaan mahdollisen näytekaasun huuhtelemiseksi analysaattorista, sekä analysaattorin vasteen edellyttämä mahdollinen lisäaika.

| c) | Näitä tietoja käytetään siirtymän validointiin ja korjaamiseen 8.2.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Näitä tietoja käytetään siirtymän validointiin ja korjaamiseen 8.2.2 kohdan mukaisesti.

7.4   Testisyklit

EU-tyyppihyväksyntätesti on tehtävä käyttämällä asianmukaista NRSC:ää ja, tarvittaessa, asetuksen (EU) 2016/1628 23 artiklassa ja liitteessä IV vahvistettua NRTC:tä tai LSI-NRTC:tä. NRSC:n, NRTC:n ja LSI-NRTC:n tekniset eritelmät ja ominaispiirteet on vahvistettu liitteessä XVII ja näiden testisyklien kuormitus- ja nopeusasetusten määrittämismenetelmä 5.2 kohdassa.

7.4.1   Vakiotilaiset testisyklit

Liikkuvien työkoneiden vakiotilaiset testisyklit määritellään liitteen XVII lisäyksissä 1 ja 2 sarjana NRSC:n erillisiä moodeja (toimintapisteitä), joissa kussakin nopeudella on yksi arvo ja vääntömomentilla on yksi arvo. NRSC mitataan lämmitetyllä ja käynnissä olevalla moottorilla valmistajan eritelmien mukaisesti. Valmistajan valinnan mukaan NRSC voidaan suorittaa erillisten moodien NRSC:nä tai RMC:nä, kuten 7.4.1.1 ja 7.4.1.2 kohdassa selostetaan. Päästötestin suorittamista sekä 7.4.1.1 että 7.4.1.2 kohdan mukaisesti ei edellytetä.

7.4.1.1   Erillisten moodien NRSC

Erillisten moodien NRSC muodostuu lämminkäyntisykleistä, joissa päästömittaukset aloitetaan sen jälkeen, kun moottori on käynnistetty, lämmitetty ja käynnissä 7.8.1.2 kohdan mukaisesti. Kukin sykli muodostuu useista nopeus- ja vääntömomenttimoodeista, jotka kattavat kyseisen moottoriluokan tyypillisen toiminta-alueen. Kuhunkin moodiin sovelletaan omaa painotuskerrointa.

7.4.1.2   Porrastettujen moodien NRSC

RMC muodostuu lämminkäyntisykleistä, joissa päästömittaukset aloitetaan sen jälkeen, kun moottori on käynnistetty, lämmitetty ja käynnissä 7.8.2.1 kohdan mukaisesti. RMC:n aikana testialustan ohjausyksikön on ohjattava moottoria keskeytyksettä. RMC:n aikana kaasu- ja hiukkaspäästöjä mitataan ja niistä otetaan näytteitä keskeytyksettä samaan tapaan kuin muuttuvatilaisissa (NRTC tai LSI-NRTC) testisykleissä.

RMC:n on tarkoitus tarjota menetelmä vakiotilaisen testin toteuttamiseksi ikään kuin vaihtuvatilaisella tavalla. Kukin RMC koostuu vakiotilaisista moodeista, joiden välillä on lineaarinen siirtymä. Kunkin moodin suhteellinen kokonaisaika ja sitä edeltävä siirtymä vastaavat erillisten moodien NRSC:n painotusta. Moottorin pyörimisnopeuden ja kuormituksen muutos siirryttäessä moodista seuraavaan on säädettävä lineaarisesti ajassa 20 ± 1 sekuntia. Moodin vaihtumiseen kuluva aika on osa uutta moodia (ensimmäinen moodi mukaan luettuna). Joissakin tapauksissa moodeja ei ajeta samassa järjestyksessä kuin erillisten moodien NRSC:ssä tai ne on jaettu osiin äärimmäisten lämpötilamuutosten estämiseksi.

7.4.2   Muuttuvatilaiset (NRTC ja LSI-NRTC) testisyklit

Luokan NRE moottoreille tarkoitettu liikkuvien työkoneiden muuttuvatilainen testisykli (NRTC) ja luokan NRS suurien kipinäsytytysmoottoreiden sykli (LSI-NRTC) määritellään liitteen XVII lisäyksessä 3 sekunti sekunnilta etenevänä sarjana, jossa pyörimisnopeuden ja vääntömomentin arvot on normalisoitu. Jotta testi voidaan tehdä moottorin testikammiossa, normalisoidut arvot muunnetaan testattavan yksittäisen moottorin vastaaviksi vertailuarvoiksi, jotka perustuvat moottorin kartoituskäyrän mukaisiin nopeus- ja vääntömomenttiarvoihin. Muuntamisprosessia kutsutaan denormalisoinniksi ja näin muodostettua testisykliä testattavan moottorin NRTC- tai LSI-NRTC-vertailusykliksi (ks. 7.7.2 kohta)

7.4.2.1   NRTC-testisekvenssi

Kuvassa 6.3 esitetään NRTC-testin normalisoitu dynamometriajo graafisesti.

Kuva 6.3

NRTC-testin normalisoitu dynamometriajo

Vääntömomentti [%]

Aika [ s ]

NRTC-dynamometriajo

Nopeus [%]

Kun esivakiointi on saatettu päätökseen (ks. 7.3.1.1.1 kohta), NRTC ajetaan kahdesti seuraavan menettelyn mukaisesti:

| a) | Kylmäkäynnistys sen jälkeen, kun moottori ja jälkikäsittelyjärjestelmät ovat jäähtyneet huoneenlämpöön luontaisesti, taikka kylmäkäynnistys pakotetun jäähdytyksen jälkeen, kun moottori, jäähdytys- ja voiteluaineet, jälkikäsittelyjärjestelmät ja kaikki moottorin ohjauslaitteet ovat vakautuneet lämpötilaan 293 K – 303 K (20 °C – 30 °C). Kylmäkäynnistyksen päästöjen mittaus aloitetaan, kun kylmä moottori käynnistetään. |
| --- | --- |

a)

Kylmäkäynnistys sen jälkeen, kun moottori ja jälkikäsittelyjärjestelmät ovat jäähtyneet huoneenlämpöön luontaisesti, taikka kylmäkäynnistys pakotetun jäähdytyksen jälkeen, kun moottori, jäähdytys- ja voiteluaineet, jälkikäsittelyjärjestelmät ja kaikki moottorin ohjauslaitteet ovat vakautuneet lämpötilaan 293 K – 303 K (20 °C – 30 °C). Kylmäkäynnistyksen päästöjen mittaus aloitetaan, kun kylmä moottori käynnistetään.

| b) | Lämmin seisontajakso alkaa välittömästi kylmäkäynnistysvaiheen päättymisen jälkeen. Moottori pysäytetään ja vakioidaan kuumakäynnistystestiä varten 20 ± 1 minuutin seisontajaksolla. |
| --- | --- |

b)

Lämmin seisontajakso alkaa välittömästi kylmäkäynnistysvaiheen päättymisen jälkeen. Moottori pysäytetään ja vakioidaan kuumakäynnistystestiä varten 20 ± 1 minuutin seisontajaksolla.

| c) | Kuumakäynnistystesti alkaa heti seisontajakson päätyttyä moottorin käynnistyspyörityksellä. Kaasuanalysaattorit kytketään toimintaan vähintään 10 sekuntia ennen seisontajakson päättymistä. Päästöjen mittaus aloitetaan samanaikaisesti kuumakäynnistys-NRTC:n alkamisen kanssa, moottorin käynnistyspyöritys mukaan luettuna. |
| --- | --- |

c)

Kuumakäynnistystesti alkaa heti seisontajakson päätyttyä moottorin käynnistyspyörityksellä. Kaasuanalysaattorit kytketään toimintaan vähintään 10 sekuntia ennen seisontajakson päättymistä. Päästöjen mittaus aloitetaan samanaikaisesti kuumakäynnistys-NRTC:n alkamisen kanssa, moottorin käynnistyspyöritys mukaan luettuna.

Sekä kylmä- että kuumakäynnistys-NRTC:n ominaispäästöt (g/kWh) määritetään tässä kohdassa kuvailtuja menettelyjä käyttäen. Yhdistetyt ja painotetut päästöt lasketaan painottamalla kylmäkäynnistystestin tuloksia 10 prosentilla ja kuumakäynnistystestin tuloksia 90 prosentilla (tarkempia tietoja liitteessä VII).

7.4.2.2   LSI-NRTC-testisekvenssi

Kun esivakiointi on saatettu päätökseen (ks. 7.3.1.1.2 kohta), LSI-NRTC ajetaan kerran kuumakäynnistystestinä seuraavan menettelyn mukaisesti:

| a) | Moottori käynnistetään ja sitä käytetään 180 sekuntia käyttösyklillä, minkä jälkeen sitä käytetään joutokäynnillä ilman kuormaa 30 sekunnin ajan. Päästöjä ei mitata tämän lämmityssekvenssin aikana. |
| --- | --- |

a)

Moottori käynnistetään ja sitä käytetään 180 sekuntia käyttösyklillä, minkä jälkeen sitä käytetään joutokäynnillä ilman kuormaa 30 sekunnin ajan. Päästöjä ei mitata tämän lämmityssekvenssin aikana.

| b) | 30 sekunnin joutokäyntijakson päätyttyä päästömittaus aloitetaan ja moottoria käytetään koko käyttösyklillä alusta alkaen (aika 0 sekuntia). |
| --- | --- |

b)

30 sekunnin joutokäyntijakson päätyttyä päästömittaus aloitetaan ja moottoria käytetään koko käyttösyklillä alusta alkaen (aika 0 sekuntia).

Ominaispäästöt (g/kWh) määritetään liitteessä VII kuvailtuja menettelyjä käyttäen.

Jos moottoria käytettiin jo ennen testiä, annetaan moottorin jäähtyä hyvän teknisen käytännön mukaisesti riittävästi, jotta mitattavat päästöt edustavat tarkasti huoneenlämmössä käynnistettävän moottorin päästöjä. Jos huoneenlämmössä käynnistettävä moottori esimerkiksi lämpenee kolmessa minuutissa riittävästi suljetun piirin toiminnan käynnistämiseksi ja täyden katalyytin toiminnan saavuttamiseksi, tarvitaan moottorin vähimmäisjäähdytys ennen uuden testin aloittamista.

Teknisen tutkimuslaitoksen etukäteen antamalla suostumuksella lämmitysmenettelyyn voi sisältyä enintään 15 minuuttia moottorin käyttöä käyttösyklissä.

7.5   Yleinen testin kulku

Moottorin päästöjen mittaamiseksi on suoritettava seuraavat vaiheet:

| a) | Testattavan moottorin testinopeudet ja testikuormat määritetään mittaamalla enimmäisvääntömomentti (vakionopeusmoottorit) tai enimmäisvääntömomenttikäyrä (vaihtuvanopeuksiset moottorit) moottorin pyörimisnopeuden funktiona. |
| --- | --- |

a)

Testattavan moottorin testinopeudet ja testikuormat määritetään mittaamalla enimmäisvääntömomentti (vakionopeusmoottorit) tai enimmäisvääntömomenttikäyrä (vaihtuvanopeuksiset moottorit) moottorin pyörimisnopeuden funktiona.

| b) | Normalisoidut testisyklit denormalisoidaan käyttämällä vääntömomenttia (vakionopeusmoottorit) tai pyörimisnopeuksia ja vääntömomentteja (vaihtuvanopeuksiset moottorit), jotka on saatu edellä olevan 7.5 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Normalisoidut testisyklit denormalisoidaan käyttämällä vääntömomenttia (vakionopeusmoottorit) tai pyörimisnopeuksia ja vääntömomentteja (vaihtuvanopeuksiset moottorit), jotka on saatu edellä olevan 7.5 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| c) | Moottori, varusteet ja mittauslaitteet valmistellaan ennakolta testiä tai testisarjaa (kuuma- ja kylmäkäynnistys) varten. |
| --- | --- |

c)

Moottori, varusteet ja mittauslaitteet valmistellaan ennakolta testiä tai testisarjaa (kuuma- ja kylmäkäynnistys) varten.

| d) | Suoritetaan testausta edeltävät toimenpiteet tiettyjen laitteiden ja analysaattoreiden oikean toiminnan varmistamiseksi. Kaikki analysaattorit on kalibroitava. Testiä edeltävät tiedot kirjataan. |
| --- | --- |

d)

Suoritetaan testausta edeltävät toimenpiteet tiettyjen laitteiden ja analysaattoreiden oikean toiminnan varmistamiseksi. Kaikki analysaattorit on kalibroitava. Testiä edeltävät tiedot kirjataan.

| e) | Moottori käynnistetään (NRTC) tai pidetään käynnissä (vakiotilaiset syklit ja LSI-NRTC) testisyklin alkaessa, ja näytteenottojärjestelmät käynnistetään samanaikaisesti. |
| --- | --- |

e)

Moottori käynnistetään (NRTC) tai pidetään käynnissä (vakiotilaiset syklit ja LSI-NRTC) testisyklin alkaessa, ja näytteenottojärjestelmät käynnistetään samanaikaisesti.

| f) | Päästöt ja muut vaadittavat parametrit mitataan tai kirjataan näytteenoton aikana (NRTC:ssä, LSI-NRTC:ssä ja RMC:ssä koko testisyklin ajan). |
| --- | --- |

f)

Päästöt ja muut vaadittavat parametrit mitataan tai kirjataan näytteenoton aikana (NRTC:ssä, LSI-NRTC:ssä ja RMC:ssä koko testisyklin ajan).

| g) | Suoritetaan testauksen jälkeiset toimenpiteet tiettyjen laitteiden ja analysaattoreiden oikean toiminnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

g)

Suoritetaan testauksen jälkeiset toimenpiteet tiettyjen laitteiden ja analysaattoreiden oikean toiminnan varmistamiseksi.

| h) | Hiukkassuodattimet esivakioidaan, punnitaan (tyhjäpaino), kuormitetaan, vakautetaan uudelleen ja punnitaan uudelleen (kuormitettu paino), minkä jälkeen näytteet arvioidaan testiä edeltävien (7.3.1.5 kohta) ja testin jälkeisten (7.3.2.2 kohta) menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

Hiukkassuodattimet esivakioidaan, punnitaan (tyhjäpaino), kuormitetaan, vakautetaan uudelleen ja punnitaan uudelleen (kuormitettu paino), minkä jälkeen näytteet arvioidaan testiä edeltävien (7.3.1.5 kohta) ja testin jälkeisten (7.3.2.2 kohta) menettelyjen mukaisesti.

| i) | Päästötestien tulokset arvioidaan. |
| --- | --- |

i)

Päästötestien tulokset arvioidaan.

Kaaviossa 6.4 esitetään yhteenveto liikkuvien työkoneiden moottoreiden päästöjen mittaamisessa käytettävien testisyklien suorittamisesta.

Kaavio 6.4

Testin kulku

Kaikki järjestelmät vaimiina näytteenottoon (mukaan lukien analysaattorin kalibrointi) ja tiedonkeruuseen

Päästötestin kuumakäynnistysvaihe

Lämmin seisontajakso

Päästötestin kylmäkäynnistysvaihe

Päästölaskelmat

1) Tiedonkeruu 2) Testauksen jälkeiset toimenpiteet 3) Arvioinnit

Päästötesti

Moottorin esivakiointi ja lämmitys

Luonnollinen tai pakotettu jäähdytys

Ajetaanyski tai useampi harjoitussykli tarpeen mukaan moottorin/testin tarkastamiseksi

Generoidaan muuttuvatilainen viitetestisykli

Määritellään vakiotilainen testisykli

Generoidaan moottorin kartoitus (suurimman vääntömomentin käyrä tai vakionopeuden toimintalinja) jos muuttuvatilaista testisykliä ei sovelleta

Vakiotilainen (erillinen ja RMC)

7.5.1   Moottorin käynnistäminen ja uudelleenkäynnistäminen

7.5.1.1   Moottorin käynnistäminen

Moottori voidaan käynnistää

| a) | käyttöohjeissa suositellulla tavalla käyttäen vakiokäynnistysmoottoria tai ilmakäynnistysjärjestelmää ja joko riittävästi varattua akkua tai sopivaa virta- tai paineilmalähdettä tai |
| --- | --- |

a)

käyttöohjeissa suositellulla tavalla käyttäen vakiokäynnistysmoottoria tai ilmakäynnistysjärjestelmää ja joko riittävästi varattua akkua tai sopivaa virta- tai paineilmalähdettä tai

| b) | käyttämällä dynamometriä moottorin pyörittämiseen, kunnes se käynnistyy. Tavallisesti moottoria käytetään pyörimisnopeudella, joka on ± 25 prosenttia sen tyypillisestä käytönaikaisesta käynnistysnopeudesta, tai moottori käynnistetään lisäämällä dynamometrin nopeutta lineaarisesti nollasta arvoon, joka on 100 min– 1 alhasista joutokäyntinopeutta pienempi, mutta vain siihen saakka, kun moottori käynnistyy. |
| --- | --- |

b)

käyttämällä dynamometriä moottorin pyörittämiseen, kunnes se käynnistyy. Tavallisesti moottoria käytetään pyörimisnopeudella, joka on ± 25 prosenttia sen tyypillisestä käytönaikaisesta käynnistysnopeudesta, tai moottori käynnistetään lisäämällä dynamometrin nopeutta lineaarisesti nollasta arvoon, joka on 100 min– 1 alhasista joutokäyntinopeutta pienempi, mutta vain siihen saakka, kun moottori käynnistyy.

Käynnistyspyöritys lopetetaan 1 sekunnin kuluessa moottorin käynnistymisestä. Jos moottori ei käynnisty 15 sekuntia kestäneen käynnistyspyörityksen jälkeen, pyöritys lopetetaan ja määritetään moottorin käynnistymättä jäämisen syy, ellei käyttöohjeissa tai huoltokäsikirjassa mainita tavanomaista pidempää käynnistyspyöritystä.

7.5.1.2   Moottorin sammuminen

| a) | Jos moottori sammuu jossain vaiheessa kylmäkäynnistys-NRTC:n aikana, testi mitätöidään. |
| --- | --- |

a)

Jos moottori sammuu jossain vaiheessa kylmäkäynnistys-NRTC:n aikana, testi mitätöidään.

| b) | Jos moottori sammuu jossain vaiheessa kuumakäynnistys-NRTC:n aikana, testi mitätöidään. Moottori vakautetaan 7.4.2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti, ja kuumakäynnistystesti tehdään uudelleen. Tässä tapauksessa kylmäkäynnistystestiä ei tarvitse toistaa. |
| --- | --- |

b)

Jos moottori sammuu jossain vaiheessa kuumakäynnistys-NRTC:n aikana, testi mitätöidään. Moottori vakautetaan 7.4.2.1 kohdan b alakohdan mukaisesti, ja kuumakäynnistystesti tehdään uudelleen. Tässä tapauksessa kylmäkäynnistystestiä ei tarvitse toistaa.

| c) | Jos moottori sammuu jossain vaiheessa LSI-NRTC-syklin suorituksen aikana, testi mitätöidään. |
| --- | --- |

c)

Jos moottori sammuu jossain vaiheessa LSI-NRTC-syklin suorituksen aikana, testi mitätöidään.

| d) | Jos moottori sammuu jossain vaiheessa NRSC-syklin (erilliset tai porrastetut syklit) suorituksen aikana, testi mitätöidään ja tehdään uudestaan aloittaen moottorin lämmitysvaiheesta. Jos kyseessä on hiukkasmittaus, jossa käytetään monen suodattimen menetelmää (yksi näytteenottosuodatin kutakin toimintamoodia kohti), testiä jatketaan vakauttamalla moottori edellisessä moodissa moottorin lämpötilan vakioimiseksi ja aloittamalla mittaus siinä moodissa, jossa moottori sammui. |
| --- | --- |

d)

Jos moottori sammuu jossain vaiheessa NRSC-syklin (erilliset tai porrastetut syklit) suorituksen aikana, testi mitätöidään ja tehdään uudestaan aloittaen moottorin lämmitysvaiheesta. Jos kyseessä on hiukkasmittaus, jossa käytetään monen suodattimen menetelmää (yksi näytteenottosuodatin kutakin toimintamoodia kohti), testiä jatketaan vakauttamalla moottori edellisessä moodissa moottorin lämpötilan vakioimiseksi ja aloittamalla mittaus siinä moodissa, jossa moottori sammui.

7.5.1.3   Moottorin käyttäminen

”Käyttäjä” voi olla henkilö (manuaalinen syöte) tai säädin (automaattinen syöte), joka mekaanisesti tai sähköisesti antaa syötesignaalin, joka ohjaa moottorin tuotosta. Syöte voi olla peräisin kaasupolkimesta tai -signaalista, kaasuvivusta tai -signaalista, polttoainevivusta tai -signaalista, nopeusvivusta tai -signaalista tai säätimen asetuksesta tai signaalista.

7.6   Moottorin kartoitus

Ennen moottorin kartoituksen aloittamista moottori lämmitetään, ja lämmitysvaiheen lopulla sitä käytetään vähintään 10 minuutin ajan täydellä teholla tai valmistajan suosituksen tai hyvän teknisen käytännön mukaisesti moottorin jäähdytys- ja voiteluaineiden lämpötilan vakauttamiseksi. Kun moottori on vakautettu, suoritetaan moottorin kartoitus.

Jos moottoreissa, jotka on varustettu elektronisella ohjausyksiköllä, valmistaja aikoo käyttää elektronisen ohjausyksikön välittämää vääntömomenttisignaalia käytössä olevien moottoreiden päästöjen valvontaa koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/655 mukaisissa käytönaikaisissa seurantatesteissä, moottorin kartoituksen lisäksi on suoritettava lisäyksessä 3 vahvistettu verifiointi.

Vakionopeusmoottoreita lukuun ottamatta moottorin kartoitus suoritetaan polttoainevipu tai -säädin täysin avoinna käyttäen erisuuruisia nopeuksia nousevassa järjestyksessä. Suurin ja pienin kartoitusnopeus määritetään seuraavasti:

| Pienin kartoitusnopeus | = | lämmin joutokäyntinopeus |
| --- | --- | --- |
| Suurin kartoitusnopeus | = | n
  hi × 1,02 tai pyörimisnopeus, jossa suurin vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alempi. |

Pienin kartoitusnopeus

=

lämmin joutokäyntinopeus

Suurin kartoitusnopeus

=

n
  hi × 1,02 tai pyörimisnopeus, jossa suurin vääntömomentti putoaa nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alempi.

Tällöin:

n
  hi

  on 2 artiklan 12 kohdassa määritelty suurin pyörimisnopeus.

Jos suurin pyörimisnopeus on vaarallinen tai epäedustava (esim. rajoittamattomien moottoreiden osalta), on valittava suurin turvallinen tai edustava nopeus hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

7.6.1   Moottoreiden kartoitus vaihtuvanopeuksisessa NRSC:ssä

Vaihtuvanopeuksisessa NRSC:ssä (vain moottorit, joille ei tarvitse tehdä NRTC- tai LSI-NRTC-sykliä) tapahtuvaa moottorin kartoitusta varten on valittava riittävä määrä tasaisin välein sijaitsevia asetuspisteitä hyvän teknisen käytännön periaatteiden mukaisesti. Kussakin asetuspisteessä nopeus on vakautettava ja vääntömomentin on annettava vakautua vähintään 15 sekunnin ajan. Keskimääräinen nopeus ja -vääntömomentti kirjataan kussakin asetuspisteessä. Suositellaan, että keskimääräinen nopeus ja vääntömomentti lasketaan käyttämällä viimeisten 4–6 sekunnin kirjattuja tietoja. Tarvittaessa käytetään lineaarista interpolointia NRSC-testinopeuksien ja -vääntömomenttien määrittämiseksi. Kun moottorilla on tehtävä lisäksi myös NRTC- tai LSI-NRTC-testi, käytetään vakiotilaisen testin testinopeuksien ja vääntömomenttien määrittämiseen NRTC-testin moottorin kartoituskäyrää.

Valmistajan valinnan mukaan moottorin kartoitus voidaan vaihtoehtoisesti tehdä 7.6.2 kohdan menettelyn mukaisesti.

7.6.2   Moottorin kartoitus NRTC- ja LSI-NRTC-syklissä

Moottorin kartoitus tehdään seuraavasti:

| a) | Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella.






  i) | Jos moottorissa on alhaisen nopeuden säädin, käyttäjän ohjaussyöte asetetaan minimiarvoon, dynamometrin tai muun kuormituslaitteen avulla asetetaan tavoitteeksi vääntömomentti nolla moottorin primaariulostuloakselilla ja moottorin annetaan säätää nopeutta. Tämä joutokäyntinopeus lämpimänä mitataan. |
| --- | --- | --- |

a)

Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella.

i)

Jos moottorissa on alhaisen nopeuden säädin, käyttäjän ohjaussyöte asetetaan minimiarvoon, dynamometrin tai muun kuormituslaitteen avulla asetetaan tavoitteeksi vääntömomentti nolla moottorin primaariulostuloakselilla ja moottorin annetaan säätää nopeutta. Tämä joutokäyntinopeus lämpimänä mitataan.

| ii) | Jos moottorissa ei ole alhaisen nopeuden säädintä, dynamometri asetetaan niin, että tavoitteena on vääntömomentti nolla moottorin primaariulostuloakselilla ja käyttäjän ohjaussyöte asetetaan ohjaamaan nopeus valmistajan ilmoittamaan alhaisimpaan moottorin pyörimisnopeuteen minimikuormalla (valmistajan ilmoittamaan joutokäyntinopeuteen lämpimänä). |
| --- | --- |

ii)

Jos moottorissa ei ole alhaisen nopeuden säädintä, dynamometri asetetaan niin, että tavoitteena on vääntömomentti nolla moottorin primaariulostuloakselilla ja käyttäjän ohjaussyöte asetetaan ohjaamaan nopeus valmistajan ilmoittamaan alhaisimpaan moottorin pyörimisnopeuteen minimikuormalla (valmistajan ilmoittamaan joutokäyntinopeuteen lämpimänä).

| iii) | Valmistajan ilmoittamaa joutokäyntivääntömomenttia voidaan käyttää kaikkien vaihtuvanopeuksisten moottoreiden osalta (olipa niissä alhaisen nopeuden säädin tai ei), jos muu joutokäyntivääntömomentti kuin nolla on käytönaikaisen toiminnan kannalta edustava. |
| --- | --- |

iii)

Valmistajan ilmoittamaa joutokäyntivääntömomenttia voidaan käyttää kaikkien vaihtuvanopeuksisten moottoreiden osalta (olipa niissä alhaisen nopeuden säädin tai ei), jos muu joutokäyntivääntömomentti kuin nolla on käytönaikaisen toiminnan kannalta edustava.

| b) | Käyttäjän ohjaussyöte asetetaan enimmäisarvoon ja moottorin nopeus säädetään välille joutokäyntinopeus lämpimänä ja 95 prosenttia joutokäyntinopeudesta lämpimänä. Jos moottorin vertailukäyttösyklien alin pyörimisnopeus on suurempi kuin joutokäyntinopeus lämpimänä, kartoitus voidaan aloittaa nopeudella, joka on vähintään 95 prosenttia alimmasta vertailunopeudesta. |
| --- | --- |

b)

Käyttäjän ohjaussyöte asetetaan enimmäisarvoon ja moottorin nopeus säädetään välille joutokäyntinopeus lämpimänä ja 95 prosenttia joutokäyntinopeudesta lämpimänä. Jos moottorin vertailukäyttösyklien alin pyörimisnopeus on suurempi kuin joutokäyntinopeus lämpimänä, kartoitus voidaan aloittaa nopeudella, joka on vähintään 95 prosenttia alimmasta vertailunopeudesta.

| c) | Moottorin pyörimisnopeutta lisätään keskimäärin 8 ± 1 min– 1/s tai moottorin kartoitus tehdään käyttämällä jatkuvaa tasaista nopeuden muutosta niin, että siirtyminen alimmasta ylimpään kartoitusnopeuteen kestää 4–6 minuuttia. Kartoitus aloitetaan nopeudella, joka on välillä joutokäyntinopeus lämpimänä ja 95 prosenttia joutokäyntinopeudesta lämpimänä, ja lopetetaan nopeudella, joka on suurin sellainen nopeus enimmäistehon yläpuolella, jolla saadaan alle 70 prosenttia enimmäistehosta. Jos suurin pyörimisnopeus on vaarallinen tai epäedustava (esim. rajoittamattomien moottoreiden osalta), on valittava suurin turvallinen tai edustava nopeus hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään 1 Hz. |
| --- | --- |

c)

Moottorin pyörimisnopeutta lisätään keskimäärin 8 ± 1 min– 1/s tai moottorin kartoitus tehdään käyttämällä jatkuvaa tasaista nopeuden muutosta niin, että siirtyminen alimmasta ylimpään kartoitusnopeuteen kestää 4–6 minuuttia. Kartoitus aloitetaan nopeudella, joka on välillä joutokäyntinopeus lämpimänä ja 95 prosenttia joutokäyntinopeudesta lämpimänä, ja lopetetaan nopeudella, joka on suurin sellainen nopeus enimmäistehon yläpuolella, jolla saadaan alle 70 prosenttia enimmäistehosta. Jos suurin pyörimisnopeus on vaarallinen tai epäedustava (esim. rajoittamattomien moottoreiden osalta), on valittava suurin turvallinen tai edustava nopeus hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on oltava vähintään 1 Hz.

| d) | Jos valmistaja katsoo, että edellä mainitut kartoitusmenetelmät eivät ole turvallisia tai että ne eivät edusta jonkin moottorin ominaisuuksia, voidaan käyttää muita kartoitusmenetelmiä. Vaihtoehtoisten menetelmien on täytettävä määriteltyjen kartoitusmenetelmien tarkoitus suurimman käytettävissä olevan vääntömomentin määrittämiseksi kaikilla testisyklien aikana saavutettavilla pyörimisnopeuksilla. Hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä sekä poikkeaminen tässä kohdassa ilmoitetuista kartoitusmenetelmistä turvallisuus- tai sopimattomuussyistä että vaihtoehtoisen menettelyn perustelut. Vääntömomenttikäyrää ei kuitenkaan saa milloinkaan suorittaa rajoitettujen tai turboahdettujen moottoreiden osalta moottorin pyörimisnopeutta laskemalla. |
| --- | --- |

d)

Jos valmistaja katsoo, että edellä mainitut kartoitusmenetelmät eivät ole turvallisia tai että ne eivät edusta jonkin moottorin ominaisuuksia, voidaan käyttää muita kartoitusmenetelmiä. Vaihtoehtoisten menetelmien on täytettävä määriteltyjen kartoitusmenetelmien tarkoitus suurimman käytettävissä olevan vääntömomentin määrittämiseksi kaikilla testisyklien aikana saavutettavilla pyörimisnopeuksilla. Hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä sekä poikkeaminen tässä kohdassa ilmoitetuista kartoitusmenetelmistä turvallisuus- tai sopimattomuussyistä että vaihtoehtoisen menettelyn perustelut. Vääntömomenttikäyrää ei kuitenkaan saa milloinkaan suorittaa rajoitettujen tai turboahdettujen moottoreiden osalta moottorin pyörimisnopeutta laskemalla.

| e) | Moottoria ei tarvitse kartoittaa ennen jokaista testisykliä. Moottori on kartoitettava uudelleen, jos






  i) | edellisestä kartoituksesta on kulunut kohtuuttoman pitkä aika hyvään tekniseen käytäntöön nähden tai |
| --- | --- | --- |

e)

Moottoria ei tarvitse kartoittaa ennen jokaista testisykliä. Moottori on kartoitettava uudelleen, jos

i)

edellisestä kartoituksesta on kulunut kohtuuttoman pitkä aika hyvään tekniseen käytäntöön nähden tai

| ii) | moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn tai |
| --- | --- |

ii)

moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin suorituskykyyn tai

| iii) | ilmanpaine lähellä moottorin ilman sisääntulokohtaa poikkeaa enemmän kuin ± 5 kPa arvosta, joka kirjattiin viimeisimmän moottorin kartoituksen aikana. |
| --- | --- |

iii)

ilmanpaine lähellä moottorin ilman sisääntulokohtaa poikkeaa enemmän kuin ± 5 kPa arvosta, joka kirjattiin viimeisimmän moottorin kartoituksen aikana.

7.6.3   Moottoreiden kartoitus vakionopeuksisessa NRSC-syklissä

Moottoria voidaan käyttää normaalin vakionopeussäätimen ohjaamana tai vakionopeussäätimen toimintaa voidaan simuloida säätämällä moottorin pyörimisnopeutta käyttäjän ohjaussyötteeseen perustuvalla ohjausjärjestelmällä. Tapauksen mukaan voidaan käyttää isokronista tai kuormaan suhteutettua (speed droop) säätöä.

7.6.3.1   Syklissä D2 tai E2 testattavien moottoreiden nimellistehon tarkastus

Tehdään seuraava tarkastus:

| a) | Kun pyörimisnopeutta säätää säädin tai simuloitu säädin käyttäjän ohjaussyötteen perusteella, moottoria käytetään nimellisnopeudella ja nimellisteholla, kunnes saavutetaan vakaa toiminta. |
| --- | --- |

a)

Kun pyörimisnopeutta säätää säädin tai simuloitu säädin käyttäjän ohjaussyötteen perusteella, moottoria käytetään nimellisnopeudella ja nimellisteholla, kunnes saavutetaan vakaa toiminta.

| b) | Vääntömomenttia kasvatetaan, kunnes moottori ei enää pysty pitämään yllä säädettyä nopeutta. Teho kirjataan tässä kohdassa. Ennen tämän tarkastuksen tekemistä valmistajan ja tarkastuksen toteuttamisesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen on säätimen ominaisuuksien mukaisesti sovittava, milloin tämä kohta saavutetaan. Kirjattu teho ei saa ylittää asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 25 kohdassa määriteltyä nimellistehoa enemmän kuin 12,5 prosentilla. Jos tämä arvo ylittyy, valmistajan on tarkistettava ilmoitettua nimellistehoa. |
| --- | --- |

b)

Vääntömomenttia kasvatetaan, kunnes moottori ei enää pysty pitämään yllä säädettyä nopeutta. Teho kirjataan tässä kohdassa. Ennen tämän tarkastuksen tekemistä valmistajan ja tarkastuksen toteuttamisesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen on säätimen ominaisuuksien mukaisesti sovittava, milloin tämä kohta saavutetaan. Kirjattu teho ei saa ylittää asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 25 kohdassa määriteltyä nimellistehoa enemmän kuin 12,5 prosentilla. Jos tämä arvo ylittyy, valmistajan on tarkistettava ilmoitettua nimellistehoa.

Jos testattavalla moottorilla ei voida tehdä tätä tarkastusta moottorin tai dynamometrin vahingoittumisriskin vuoksi, valmistajan on esitettävä hyväksyntäviranomaiselle vahva näyttö siitä, että enimmäisteho ei ylitä nimellistehoa yli 12,5 prosentilla.

7.6.3.2   Kartoitusmenettely vakionopeuksisessa NRSC:ssä

| a) | Kun pyörimisnopeutta säätää säädin tai simuloitu säädin käyttäjän ohjaussyötteen perusteella, moottoria käytetään kuormittamattomalla säädetyllä nopeudella (suurella pyörimisnopeudella, ei alhaisella joutokäyntinopeudella) vähintään 15 sekunnin ajan, ellei tämän tehtävän suorittaminen kyseisellä moottorilla ole mahdotonta. |
| --- | --- |

a)

Kun pyörimisnopeutta säätää säädin tai simuloitu säädin käyttäjän ohjaussyötteen perusteella, moottoria käytetään kuormittamattomalla säädetyllä nopeudella (suurella pyörimisnopeudella, ei alhaisella joutokäyntinopeudella) vähintään 15 sekunnin ajan, ellei tämän tehtävän suorittaminen kyseisellä moottorilla ole mahdotonta.

| b) | Vääntömomenttia nostetaan tasaisesti dynamometrin avulla. Kartoitus suoritetaan niin, että siirtyminen kuormittamattomasta säädetystä nopeudesta nimellistehoa vastaavaan vääntömomenttiin, kun kyseessä ovat syklin D2 tai E2 mukaisesti testattavat moottorit, tai enimmäisvääntömomenttiin, kun kyseessä ovat muut vakionopeuksiset testisyklit, kestää 2–4 minuuttia. Moottorin kartoituksen aikana todellinen nopeus ja vääntömomentti kirjataan vähintään 1 Hz:n taajuudella. |
| --- | --- |

b)

Vääntömomenttia nostetaan tasaisesti dynamometrin avulla. Kartoitus suoritetaan niin, että siirtyminen kuormittamattomasta säädetystä nopeudesta nimellistehoa vastaavaan vääntömomenttiin, kun kyseessä ovat syklin D2 tai E2 mukaisesti testattavat moottorit, tai enimmäisvääntömomenttiin, kun kyseessä ovat muut vakionopeuksiset testisyklit, kestää 2–4 minuuttia. Moottorin kartoituksen aikana todellinen nopeus ja vääntömomentti kirjataan vähintään 1 Hz:n taajuudella.

| c) | Kun kyseessä on vakionopeusmoottori, jonka säädin voidaan asettaa vaihtoehtoisille nopeuksille, moottori on testattava kullakin soveltuvalla vakionopeudella. |
| --- | --- |

c)

Kun kyseessä on vakionopeusmoottori, jonka säädin voidaan asettaa vaihtoehtoisille nopeuksille, moottori on testattava kullakin soveltuvalla vakionopeudella.

Vakionopeusmoottoreiden osalta on hyvän teknisen käytännön mukaisesti sovellettava yhteisymmärryksessä hyväksyntäviranomaisen kanssa muita menetelmiä vääntömomentin ja tehon kirjaamiseksi määritellyillä käyttönopeuksilla.

Muilla sykleillä kuin D2 ja E2 testattavien moottoreiden osalta, kun sekä mitatut että ilmoitetut suurimman testivääntömomentin arvot ovat käytettävissä, ilmoitettua arvoa voidaan käyttää mitatun sijasta, jos se on 95–100 prosenttia mitatusta arvosta.

7.7   Testisyklin muodostaminen

7.7.1   NRSC:n muodostaminen

Tätä kohtaa käytetään moottorin sellaisten nopeuksien ja kuormien määrittämiseen, joilla moottoria on käytettävä vakiotilaisessa erillisten moodien NRSC:ssä tai RMC:ssä.

7.7.1.1   NRSC-testinopeuksien muodostaminen moottoreille, jotka testataan sekä NRSC:llä että NRTC:llä tai LSI-NRTC:llä

Moottoreissa, jotka testataan NRSC- ja joko NRTC:llä tai LSI-NRTC:llä, on käyttävä 5.2.5.1 kohdassa vahvistettua suurinta testinopeutta 100 prosentin nopeutena sekä vakio- että muuttuvatilaisissa testeissä.

Suurinta testinopeutta on käytettävä nimellisnopeuden sijaan 100 prosentin testinopeutena määritettäessä välinopeutta 5.2.5.4 kohdan mukaisesti.

Joutokäyntinopeus määritetään 5.2.5.5 kohdan mukaisesti.

7.7.1.2   NRSC-testinopeuksien muodostaminen ainoastaan NRSC:llä testattaville moottoreille

Jos moottoria ei testata muuttuvatilaisella (NRTC tai LSI-NRTC) testisyklillä, 5.2.5.3 kohdassa vahvistettua suurinta testinopeutta käytetään 100 prosentin nopeutena.

Nimellisnopeutta käytetään määritettäessä välinopeutta 5.2.5.4 kohdan mukaisesti. Jos NRSC-testissä edellytetään lisänopeuksia prosenttiosuutena, ne on laskettava prosenttiosuutena nimellisnopeudesta.

Joutokäyntinopeus määritetään 5.2.5.5 kohdan mukaisesti.

Suurinta testinopeutta voidaan teknisen tutkimuslaitoksen ennalta antamalla suostumuksella käyttää nimellisnopeuden sijaan testinopeuksien muodostamiseksi tässä kohdassa.

7.7.1.3   NRSC-kuormituksen muodostaminen kullekin testimoodille

Valitun testisyklin kunkin testimoodin prosenttikuormitus on otettava liitteen XVII lisäyksessä 1 tai 2 olevasta soveltuvasta NRSC-taulukosta. Testisyklin mukaan näissä taulukoissa prosenttikuormitus ilmaistaan joko tehona tai vääntömomenttina 5.2.6 kohdan mukaisesti ja kunkin taulukon alaviitteissä.

Kunkin testinopeuden 100 prosentin arvo on tehona (kW) ilmaistu mitattu tai ilmoitettu arvo, joka saadaan 7.6.1, 7.6.2 tai 7.6.3 kohdan mukaisesti luodusta kartoituskäyrästä.

Moottorin asetus kutakin testimoodia varten lasketaan yhtälöllä (6-14):

| | (6-14) |
| --- | --- |

Formula

(6-14)

jossa:

| S | on dynamometrin asetus (kW) |
| --- | --- |
| P
  max | on (valmistajan ilmoittama) suurin havaittu tai ilmoitettu teho testinopeudella testiolosuhteissa, kW |
| P
  AUX | on ilmoitettu testiä varten asennettujen apulaitteiden ottama yhtälössä (6-8) määritelty kokonaisteho (ks. 6.3.5 kohta) testinopeudella, kW |
| L | on vääntömomenttiprosentti |

S

on dynamometrin asetus (kW)

P
  max

on (valmistajan ilmoittama) suurin havaittu tai ilmoitettu teho testinopeudella testiolosuhteissa, kW

P
  AUX

on ilmoitettu testiä varten asennettujen apulaitteiden ottama yhtälössä (6-8) määritelty kokonaisteho (ks. 6.3.5 kohta) testinopeudella, kW

L

on vääntömomenttiprosentti

Käytönaikaisen toiminnan kannalta edustava pienin vääntömomentti lämpimänä voidaan ilmoittaa ja sitä voidaan käyttää kaikkiin kuormituspisteisiin, jotka muutoin jäisivät tämän arvon alapuolelle, jos moottori ei tavanomaisesti toimi tämän vähimmäisvääntömomentin alapuolella esimerkiksi siitä syystä, että moottori on tyypillisesti kytkettynä liikkuvaan työkoneeseen, joka ei toimi tietyn vähimmäisvääntömomentin alapuolella.

Kun kyseessä ovat E2- ja D2-syklit, valmistajan on ilmoitettava nimellisteho ja niitä on käytettävä 100:n prosentin tehona testisykliä muodostettaessa.

7.7.2   NRTC- ja LSI-NRTC-nopeuden ja -kuorman muodostaminen kullekin testipisteelle (denormalisointi)

Tätä kohtaa käytetään moottorin sellaisten vastaavien nopeuksien ja kuormien muodostamiseen, joilla moottoria on käytettävä NRTC- tai LSI-NRTC-testien aikana. Liitteen XVII lisäyksessä 3 esitetään sovellettavat testisyklit normalisoidussa muodossa. Normalisoitu testisykli koostuu sarjasta nopeuden ja vääntömomentin prosenttiarvopareja.

Nopeuden ja vääntömomentin normalisoidut arvot muunnetaan seuraavasti:

| a) | Normalisoitu nopeus muunnetaan sarjaksi vertailunopeuksia, n
  ref, 7.7.2.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Normalisoitu nopeus muunnetaan sarjaksi vertailunopeuksia, n
  ref, 7.7.2.2 kohdan mukaisesti.

| b) | Normalisoitu vääntömomentti ilmoitetaan prosenttiosuutena kartoitetusta vääntömomentista, joka on saatu 7.6.2 kohdan mukaisesti muodostusta käyrästä, vastaavalla vertailunopeudella. Nämä normalisoidut arvot muunnetaan sarjaksi vertailuvääntömomentteja, T
  ref 7.7.2.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Normalisoitu vääntömomentti ilmoitetaan prosenttiosuutena kartoitetusta vääntömomentista, joka on saatu 7.6.2 kohdan mukaisesti muodostusta käyrästä, vastaavalla vertailunopeudella. Nämä normalisoidut arvot muunnetaan sarjaksi vertailuvääntömomentteja, T
  ref 7.7.2.3 kohdan mukaisesti.

| c) | Vertailunopeuden ja vertailuvääntömomentin arvot ilmoitettuna koherentteina mittayksikköinä kerrotaan vertailutehoarvojen laskemiseksi. |
| --- | --- |

c)

Vertailunopeuden ja vertailuvääntömomentin arvot ilmoitettuna koherentteina mittayksikköinä kerrotaan vertailutehoarvojen laskemiseksi.

7.7.2.1   Varattu

7.7.2.2   Pyörimisnopeuden denormalisointi

Moottorin pyörimisnopeus denormalisoidaan yhtälön (6-15) avulla:

| | (6-15) |
| --- | --- |

Formula

(6-15)

jossa:

| n
  ref | on vertailunopeus |
| --- | --- |
| MTS | on suurin testinopeus |
| n
  idle | on joutokäyntinopeus |
| %speed | on liitteen XVII lisäyksestä 3 otettu NRTC:n tai LSI-NRTC:n normalisoidun nopeuden arvo |

n
  ref

on vertailunopeus

MTS

on suurin testinopeus

n
  idle

on joutokäyntinopeus

%speed

on liitteen XVII lisäyksestä 3 otettu NRTC:n tai LSI-NRTC:n normalisoidun nopeuden arvo

7.7.2.3   Moottorin vääntömomentin denormalisointi

Liitteen XVII lisäyksen 3 mukaisen moottorin dynamometriajon vääntömomenttiarvot normalisoidaan suurimpaan vääntömomenttiin kullakin pyörimisnopeudella. Vertailusyklin vääntömomenttiarvot on denormalisoitava 7.6.2 kohdan mukaisesti määritetyn kartoituskäyrän avulla käyttämällä yhtälöä (6-16):

| | (6-16) |
| --- | --- |

Formula

(6-16)

7.7.2.2 kohdassa määritetyn vastaavan vertailunopeuden osalta.

Tällöin:

| T
  ref | on vertailunopeuden vastaava vertailuvääntömomentti |
| --- | --- |
| max.torque | on testinopeuden vastaava enimmäisvääntömomentti, joka on saatu 7.6.2 kohdan mukaisesti tehdystä moottorin kartoituksesta, jota on tarvittaessa oikaistu 7.7.2.3.1 kohdan mukaisesti |
| %torque | on liitteen XVII lisäyksestä 3 otettu NRTC:n tai LSI-NRTC:n normalisoidun vääntömomentin arvo |

T
  ref

on vertailunopeuden vastaava vertailuvääntömomentti

max.torque

on testinopeuden vastaava enimmäisvääntömomentti, joka on saatu 7.6.2 kohdan mukaisesti tehdystä moottorin kartoituksesta, jota on tarvittaessa oikaistu 7.7.2.3.1 kohdan mukaisesti

%torque

on liitteen XVII lisäyksestä 3 otettu NRTC:n tai LSI-NRTC:n normalisoidun vääntömomentin arvo

a)   Ilmoitettu pienin vääntömomentti

Käytönaikaisen toiminnan kannalta edustava pienin vääntömomentti voidaan ilmoittaa. Esimerkiksi jos moottori on tyypillisesti kytkettynä liikkuvaan työkoneeseen, joka ei toimi tietyn vähimmäisvääntömomentin alapuolella, tämä vääntömomentti voidaan ilmoittaa ja sitä voidaan käyttää kaikkiin kuormituspisteisiin, jotka muutoin jäisivät tämän arvon alapuolelle.

b)   Moottorin vääntömomentin oikaiseminen päästötestiä varten asennettujen apulaiteiden vuoksi

Kun apulaitteet on asennettu lisäyksen 2 mukaisesti, suurinta vääntömomenttia ei korjata sitä vastaavaa 7.6.2 kohdan mukaisesti tehdystä moottorin kartoituksesta otettua testinopeutta varten.

Jos 6.3.2 tai 6.3.3 kohdan mukaisesti tarpeellisia apulaitteita, jotka olisi pitänyt asentaa testiä varten, ei ole asennettu, tai on asennettu apulaitteita, jotka olisi pitänyt poistaa, arvoa T
  max on mukautettava yhtälöllä (6-17).

| T
  max = T
  map – T
  AUX | (6-17) |
| --- | --- |

T
  max = T
  map – T
  AUX

(6-17)

kun:

| TAUX = Tr – Tf | (6-18) |
| --- | --- |

TAUX = Tr – Tf

(6-18)

jossa:

| T
  map | on testinopeuden vastaava enimmäisvääntömomentti, joka on saatu 7.6.2 kohdan mukaisesti tehdystä moottorin kartoituksesta |
| --- | --- |
| T
  f | on vääntömomentti, jota tarvitaan niiden apulaitteiden käyttämiseen, jotka olisi pitänyt asentaa mutta joita ei ole asennettu testiä varten |
| T
  r | on vääntömomentti, jota tarvitaan niiden apulaitteiden käyttämiseen, jotka olisi pitänyt poistaa mutta jotka oli asennettu testiä varten |

T
  map

on testinopeuden vastaava enimmäisvääntömomentti, joka on saatu 7.6.2 kohdan mukaisesti tehdystä moottorin kartoituksesta

T
  f

on vääntömomentti, jota tarvitaan niiden apulaitteiden käyttämiseen, jotka olisi pitänyt asentaa mutta joita ei ole asennettu testiä varten

T
  r

on vääntömomentti, jota tarvitaan niiden apulaitteiden käyttämiseen, jotka olisi pitänyt poistaa mutta jotka oli asennettu testiä varten

7.7.2.4   Esimerkki denormalisoinnista

Tässä esimerkissä denormalisoidaan seuraava testipiste:

| | % speed = 43 % |
| --- | --- |

% speed = 43 %

| | % torque = 82 % |
| --- | --- |

% torque = 82 %

Kun

| | MTS = 2 200 min– 1 |
| --- | --- |

MTS = 2 200 min– 1

| | n
  idle = 600 min– 1 |
| --- | --- |

n
  idle = 600 min– 1

tulokseksi saadaan

Formula

jossa kartoituskäyrältä saatu suurin vääntömomentti moottorin pyörimisnopeudella 1 288 min– 1 on 700 Nm

Formula

7.8   Eri testisyklien suorittaminen

7.8.1   Päästötesti erillisten moodien NRSC-syklillä

7.8.1.1   Moottorin lämmitys vakiotilaisessa erillisten moodien NRSC:ssä

7.3.1 kohdan mukaiset testausta edeltävät toimenpiteet on suoritettava, mukaan luettuna analysaattoreiden kalibrointi. Moottori on lämmitettävä käyttämällä 7.3.1.1.3 kohdan esivakiointijaksoa. Testisyklin mittaus alkaa välittömästi tästä moottorin vakioitumispisteestä.

7.8.1.2   Erillisten moodien NRSC-syklin toteuttaminen

| a) | Testaus suoritetaan syklin moodien mukaisessa nousevassa numerojärjestyksessä (ks. liitteen XVII lisäys 1). |
| --- | --- |

a)

Testaus suoritetaan syklin moodien mukaisessa nousevassa numerojärjestyksessä (ks. liitteen XVII lisäys 1).

| b) | Kunkin moodin kesto on vähintään 10 minuuttia, lukuun ottamatta kipinäsytytysmoottoreiden testaamista käyttämällä syklejä G1, G2 tai G3, joissa kunkin moodin kesto on vähintään 3 minuuttia. Kussakin moodissa moottoria vakautetaan vähintään 5 minuutin ajan, ja kaasupäästöjen näytteenotto tapahtuu 1–3 minuutin ajan kunkin moodin lopussa ja, kun soveltuva raja-arvo on olemassa, hiukkasmäärän näytteenotto tapahtuu kunkin moodin lopussa, lukuun ottamatta kipinäsytytysmoottoreiden testaamista käyttämällä syklejä G1, G2 tai G3, joissa päästönäytteet otetaan kyseisen testimoodin vähintään kahden viimeisen minuutin aikana. Pidempää näytteenottoaikaa voidaan käyttää hiukkasnäytteenoton tarkkuuden parantamiseksi.
  Testimoodin pituus kirjataan ja raportoidaan. |
| --- | --- |

b)

Kunkin moodin kesto on vähintään 10 minuuttia, lukuun ottamatta kipinäsytytysmoottoreiden testaamista käyttämällä syklejä G1, G2 tai G3, joissa kunkin moodin kesto on vähintään 3 minuuttia. Kussakin moodissa moottoria vakautetaan vähintään 5 minuutin ajan, ja kaasupäästöjen näytteenotto tapahtuu 1–3 minuutin ajan kunkin moodin lopussa ja, kun soveltuva raja-arvo on olemassa, hiukkasmäärän näytteenotto tapahtuu kunkin moodin lopussa, lukuun ottamatta kipinäsytytysmoottoreiden testaamista käyttämällä syklejä G1, G2 tai G3, joissa päästönäytteet otetaan kyseisen testimoodin vähintään kahden viimeisen minuutin aikana. Pidempää näytteenottoaikaa voidaan käyttää hiukkasnäytteenoton tarkkuuden parantamiseksi.

Testimoodin pituus kirjataan ja raportoidaan.

| c) | Hiukkasnäytteiden otto voi tapahtua joko yhden suodattimen menetelmällä tai monen suodattimen menetelmällä. Koska menetelmien tulokset saattavat poiketa hieman toisistaan, käytetty menetelmä on ilmoitettava tulosten yhteydessä.
  Yhden suodattimen menetelmää käytettäessä testisyklimenettelyssä määritellyt painotuskertoimet ja todellinen pakokaasuvirta on otettava huomioon näytteenoton aikana säätämällä vastaavasti näytteen virtausta ja/tai näytteenottoaikaa. Hiukkasnäytteenoton tehollisen painotuskertoimen on oltava sama kuin kyseisen moodin painotuskerroin tarkkuudella ± 0,005.
  Näyte on otettava kussakin moodissa mahdollisimman myöhään. Yhden suodattimen menetelmässä hiukkasnäytteenoton on päätyttävä ± 5 sekunnin tarkkuudella samanaikaisesti kaasupäästöjen näytteenoton päättymisen kanssa. Näytteidenottoajan testimoodia kohti täytyy olla ainakin 20 s yhden suodattimen menetelmässä ja ainakin 60 s monen suodattimen menetelmässä. Ilman ohitusmahdollisuutta toimivissa järjestelmissä näytteenottoajan testimoodia kohti täytyy olla ainakin 60 s sekä yhden suodattimen että monen suodattimen menetelmässä. |
| --- | --- |

c)

Hiukkasnäytteiden otto voi tapahtua joko yhden suodattimen menetelmällä tai monen suodattimen menetelmällä. Koska menetelmien tulokset saattavat poiketa hieman toisistaan, käytetty menetelmä on ilmoitettava tulosten yhteydessä.

Yhden suodattimen menetelmää käytettäessä testisyklimenettelyssä määritellyt painotuskertoimet ja todellinen pakokaasuvirta on otettava huomioon näytteenoton aikana säätämällä vastaavasti näytteen virtausta ja/tai näytteenottoaikaa. Hiukkasnäytteenoton tehollisen painotuskertoimen on oltava sama kuin kyseisen moodin painotuskerroin tarkkuudella ± 0,005.

Näyte on otettava kussakin moodissa mahdollisimman myöhään. Yhden suodattimen menetelmässä hiukkasnäytteenoton on päätyttävä ± 5 sekunnin tarkkuudella samanaikaisesti kaasupäästöjen näytteenoton päättymisen kanssa. Näytteidenottoajan testimoodia kohti täytyy olla ainakin 20 s yhden suodattimen menetelmässä ja ainakin 60 s monen suodattimen menetelmässä. Ilman ohitusmahdollisuutta toimivissa järjestelmissä näytteenottoajan testimoodia kohti täytyy olla ainakin 60 s sekä yhden suodattimen että monen suodattimen menetelmässä.

| d) | Moottorin nopeus ja kuormitus, imuilman lämpötila, polttoainevirtaus sekä, tapauksen mukaan, ilman tai pakokaasun virtaus on mitattava kunkin moodin osalta samalta aikaväliltä, jolta kaasumaisten päästöjen pitoisuudet mitataan.
  Laskentaa varten tarvittavat lisätiedot on kirjattava. |
| --- | --- |

d)

Moottorin nopeus ja kuormitus, imuilman lämpötila, polttoainevirtaus sekä, tapauksen mukaan, ilman tai pakokaasun virtaus on mitattava kunkin moodin osalta samalta aikaväliltä, jolta kaasumaisten päästöjen pitoisuudet mitataan.

Laskentaa varten tarvittavat lisätiedot on kirjattava.

| e) | Jos moottori sammuu tai päästönäytteenotto keskeytyy milloin tahansa näytteenoton aloittamisen jälkeen erillisten moodien NRSC:ssä ja käytettäessä yhden suodattimen menetelmää, testi mitätöidään ja aloitetaan uudestaan moottorin lämmitysvaiheesta. Jos kyseessä on hiukkasmittaus, jossa käytetään monen suodattimen menetelmää (yksi näytteenottosuodatin kutakin toimintamoodia kohti), testiä jatketaan vakauttamalla moottori edellisessä moodissa moottorin lämpötilan vakioimiseksi ja aloittamalla mittaus siinä moodissa, jossa moottori sammui. |
| --- | --- |

e)

Jos moottori sammuu tai päästönäytteenotto keskeytyy milloin tahansa näytteenoton aloittamisen jälkeen erillisten moodien NRSC:ssä ja käytettäessä yhden suodattimen menetelmää, testi mitätöidään ja aloitetaan uudestaan moottorin lämmitysvaiheesta. Jos kyseessä on hiukkasmittaus, jossa käytetään monen suodattimen menetelmää (yksi näytteenottosuodatin kutakin toimintamoodia kohti), testiä jatketaan vakauttamalla moottori edellisessä moodissa moottorin lämpötilan vakioimiseksi ja aloittamalla mittaus siinä moodissa, jossa moottori sammui.

| f) | 7.3.2 kohdan mukaiset testauksen jälkeiset toimenpiteet on suoritettava. |
| --- | --- |

f)

7.3.2 kohdan mukaiset testauksen jälkeiset toimenpiteet on suoritettava.

7.8.1.3   Validointikriteerit

Alun ylimenoajan jälkeen vakiotilaisen testisyklin kunkin moodin aikana mitattu pyörimisnopeus saa poiketa enintään ± 1 prosenttia tai ± 3 min– 1 nimellispyörimisnopeudesta riippuen siitä, kumpi on suurempi, paitsi joutokäynnissä, jonka on oltava valmistajan ilmoittamien toleranssien rajoissa. Mitattu vääntömomentti saa poiketa vertailuvääntömomentista enintään ± 2 prosenttia enimmäisvääntömomentista testinopeudella.

7.8.2   Päästötesti RMC:llä

7.8.2.1   Moottorin lämmitys

7.3.1 kohdan mukaiset testausta edeltävät toimenpiteet on suoritettava, mukaan luettuna analysaattoreiden kalibrointi. Moottori on lämmitettävä käyttämällä 7.3.1.1.4 kohdan esivakiointijaksoa. Jos moottorin nopeutta ja vääntömomenttia ei ole jo asetettu testiin ensimmäiseen moodiin, ne muutetaan välittömästi tämän vakautusmenettelyn jälkeen lineaarisesti niin, että ne saavuttavat ensimmäisen moodin arvot 20 ± 1 sekunnin siirtymävaiheen jälkeen. Testisyklin mittaus aloitetaan 5–10 sekuntia siirtymävaiheen päättymisen jälkeen.

7.8.2.2   RMC:n suorittaminen

Testaus suoritetaan syklin moodien mukaisessa numerojärjestyksessä (ks. liitteen XVII lisäys 2). Jos RMC:tä ei ole saatavilla täsmennettyä NRSC:tä varten, noudatetaan 7.8.1 kohdan erillisten moodien NRSC-menettelyä.

Moottoria käytetään määrätty aika kussakin moodissa. Siirtymän moodista toiseen on tapahduttava lineaarisesti 20 ± 1 sekunnin aikana noudattaen 7.8.2.4 kohdassa määrättyjä toleransseja.

RMC:n osalta vertailunopeus- ja vertailuvääntömomenttiarvot on generoitava vähintään 1 Hz:n taajuudella, ja näin saatua pistesarjaa on käytettävä sykliä suoritettaessa. Moodien välisen siirtymän aikana denormalisoituja nopeus- ja vääntömomenttiarvoja muutetaan lineaarisesti moodien välillä vertailupisteiden generoimiseksi. Normalisoituja vertailuvääntömomenttiarvoja ei saa muuttaa lineaarisesti moodien välillä ja sitten denormalisoida. Jos nopeus- ja vääntömomenttikuvaaja kulkee moottorin vääntömomenttikäyrän yläpuolella olevan pisteen kautta, vertailuvääntömomenttien ohjausta jatketaan ja käyttäjän ohjaussyötteen sallitaan nousta maksimiarvoon.

Kunkin kaasumaisen epäpuhtauden pitoisuutta mitataan ja, kun soveltuva raja-arvo on olemassa, hiukkasmassan ja hiukkasmäärän näytteenottoa jatketaan koko RMC:n ajan (kunkin moodin sekä moodien välisten siirtymäjaksojen aikana). Kaasumaisten epäpuhtauksien pitoisuudet voidaan mitata raakapakokaasusta tai laimennetusta pakokaasusta ja kirjata keskeytyksettä. Jos mittaus tehdään laimennettuna, näytteet voidaan myös kerätä näytepussiin. Hiukkasnäyte laimennetaan puhtaalla käsitellyllä ilmalla. Koko testin ajalta otetaan yksi näyte, joka kerätään yhteen hiukkasnäytesuodattimeen, kun kyseessä on hiukkasmassa.

Ominaispäästöjen laskemiseksi lasketaan todellinen syklin työ integroimalla moottorin todelliset tehoarvot syklin aikana.

7.8.2.3   Päästötestin kulku

| a) | RMC:n suoritus, pakokaasun näytteenotto, tietojen kirjaaminen ja mitattujen arvojen integrointi aloitetaan samanaikaisesti. |
| --- | --- |

a)

RMC:n suoritus, pakokaasun näytteenotto, tietojen kirjaaminen ja mitattujen arvojen integrointi aloitetaan samanaikaisesti.

| b) | Nopeus ja vääntömomentti säädetään testisyklin ensimmäisen moodin mukaisiksi. |
| --- | --- |

b)

Nopeus ja vääntömomentti säädetään testisyklin ensimmäisen moodin mukaisiksi.

| c) | Jos moottori sammuu jossain vaiheessa RMC-syklin suorituksen aikana, testi mitätöidään. Tämän jälkeen moottori on esivakioitava ja testi toistettava. |
| --- | --- |

c)

Jos moottori sammuu jossain vaiheessa RMC-syklin suorituksen aikana, testi mitätöidään. Tämän jälkeen moottori on esivakioitava ja testi toistettava.

| d) | RMC-syklin päätyttyä näytteenottoa jatketaan (hiukkasnäytteenottoa lukuun ottamatta) niin kauan, että järjestelmän vasteaika kuluu umpeen, pitäen kaikki järjestelmät käynnissä. Sitten kaikki näytteenotto ja kirjaaminen, myös taustanäytteiden kirjaaminen, lopetetaan. Lopuksi pysäytetään kaikki integrointilaitteet ja testisyklin päättyminen merkitään kirjattuihin tietoihin. |
| --- | --- |

d)

RMC-syklin päätyttyä näytteenottoa jatketaan (hiukkasnäytteenottoa lukuun ottamatta) niin kauan, että järjestelmän vasteaika kuluu umpeen, pitäen kaikki järjestelmät käynnissä. Sitten kaikki näytteenotto ja kirjaaminen, myös taustanäytteiden kirjaaminen, lopetetaan. Lopuksi pysäytetään kaikki integrointilaitteet ja testisyklin päättyminen merkitään kirjattuihin tietoihin.

| e) | 7.3.2 kohdan mukaiset testauksen jälkeiset toimenpiteet on suoritettava. |
| --- | --- |

e)

7.3.2 kohdan mukaiset testauksen jälkeiset toimenpiteet on suoritettava.

7.8.2.4   Validointikriteerit

RMC-testit on validoitava käyttäen regressioanalyysiä 7.8.3.3 ja 7.8.3.5 kohdan mukaisesti. Sallitut RMC-toleranssit annetaan taulukossa 6.1. On huomattava, että RMC-toleranssit eroavat taulukossa 6.2 esitetyistä NRTC-toleransseista. Testattaessa moottoreita, joiden nettoteho on suurempi kuin 560 kW, voidaan käyttää taulukon 6.2 regressiolinjan toleransseja ja taulukon 6.3 pisteiden poistoa.

Taulukko 6.1

RMC-regressiolinjan toleranssit

| | Pyörimisnopeus | Vääntömomentti | Teho |
| --- | --- | --- | --- |
| Arvon y arvolle x asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) | enintään 1 % nimellisnopeudesta | enintään 2 % moottorin enimmäisvääntömomentista | enintään 2 % moottorin enimmäistehosta |
| Regressiolinjan kaltevuus, a
  1 | 0,99–1,01 | 0,98 – 1,02 | 0,98 – 1,02 |
| Determinaatiokerroin, r
  2 | vähint. 0,990 | vähint. 0,950 | vähint. 0,950 |
| Regressiolinjan y-leikkaus, a
  0 | ± 1 % nimellisnopeudesta | ± 20 Nm tai 2 % enimmäisvääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi | ± 4 kW tai 2 % enimmäistehosta sen mukaan, kumpi on suurempi |

Pyörimisnopeus

Vääntömomentti

Teho

Arvon y arvolle x asetettu estimaatin keskivirhe (SEE)

enintään 1 % nimellisnopeudesta

enintään 2 % moottorin enimmäisvääntömomentista

enintään 2 % moottorin enimmäistehosta

Regressiolinjan kaltevuus, a
  1

0,99–1,01

0,98 – 1,02

0,98 – 1,02

Determinaatiokerroin, r
  2

vähint. 0,990

vähint. 0,950

vähint. 0,950

Regressiolinjan y-leikkaus, a
  0

± 1 % nimellisnopeudesta

± 20 Nm tai 2 % enimmäisvääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi

± 4 kW tai 2 % enimmäistehosta sen mukaan, kumpi on suurempi

Jos RMC-testiä ei suoriteta muuttuvatilaisella testialustalla, jolloin sekuntikohtaisia nopeus- ja vääntömomenttiarvoja ei ole käytettävissä, käytetään seuraavia validointikriteerejä:

Kutakin moodia koskevat nopeuden ja vääntömomentin toleranssivaatimukset esitetään 7.8.1.3 kohdassa. RMC-testin vakiotilaisten testimoodien (7.4.1.2 kohta ) välisten 20 sekunnin mittaisten nopeuden ja vääntömomentin lineaaristen siirtymäjaksojen toleranssit ovat seuraavat:

| a) | nopeuden on oltava lineaarinen ja ± 2 prosentin sisällä nimellisnopeudesta, |
| --- | --- |

a)

nopeuden on oltava lineaarinen ja ± 2 prosentin sisällä nimellisnopeudesta,

| b) | vääntömomentin on oltava lineaarinen ja ± 5 prosentin sisällä suurimmasta vääntömomentista nimellisnopeudella. |
| --- | --- |

b)

vääntömomentin on oltava lineaarinen ja ± 5 prosentin sisällä suurimmasta vääntömomentista nimellisnopeudella.

7.8.3   Muuttuvatilaiset (NRTC ja LSI-NRTC) testisyklit

NRTC ja LSI-NRTC suoritetaan toteuttamalla järjestyksessä vertailunopeuksien ja vertailuvääntömomenttien ohjauskomennot. Nopeus- ja vääntömomenttikomennot on annettava vähintään 5 Hz:n taajuudella. Koska vertailutestisyklin taajuus on 1 Hz, välille jäävät nopeus- ja vääntömomenttikomennot on interpoloitava lineaarisesti testissä saaduista vertailuvääntömomenttiarvoista.

Pienet denormalisoidut nopeusarvot, jotka ovat lähellä joutokäyntinopeutta lämpimänä, voivat aiheuttaa sen, että alhaisen joutokäyntinopeuden säätimet aktivoituvat ja moottorin vääntömomentti ylittää vertailuvääntömomentin, vaikka käyttäjän ohjaussyöte on minimissään. Tällöin on suositeltavaa säätää dynamometriä niin, että seurataan ensisijaisesti vertailuvääntömomenttia vertailunopeuden sijasta ja annetaan moottorin ohjata nopeutta.

Kylmäkäynnistysolosuhteissa moottoreissa voidaan käyttää tehostettua joutokäyntilaitetta moottorin ja pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän lämmityksen nopeuttamiseksi. Näissä olosuhteissa hyvin alhaiset normalisoidut nopeudet tuottavat vertailunopeuksia, jotka ovat kyseistä suurempaa tehostettua joutokäyntinopeutta alhaisempia. Tällöin on suositeltavaa ohjata dynamometriä niin, että seurataan ensisijaisesti vertailuvääntömomenttia ja annetaan moottorin säätää nopeutta, kun käyttäjän ohjaussyöte on minimissään.

Päästötestin aikana vertailunopeudet ja -vääntömomentit sekä pyörimisnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäarvot on kirjattava vähintään 1 Hz:n taajuudella, mutta suositeltavaa on käyttää 5 tai jopa 10 Hz:n taajuutta. Suuremman kirjaustaajuuden avulla voidaan minimoida nopeuden ja vääntömomentin vertailuarvojen ja mitattujen arvojen välisen aikaviiveen aiheuttama vinouma.

Nopeuden ja vääntömomentin vertailu- ja takaisinkytkentäarvot voidaan kirjata alhaisemmalla taajuudella (jopa vain 1 Hz:n taajuudella), jos kirjataan keskiarvot mitattujen arvojen väliseltä ajalta. Keskiarvot on laskettava sellaisten takaisinkytkentäarvojen perusteella, jotka on päivitetty vähintään 5 Hz:n taajuudella. Näitä kirjattuja arvoja käytetään syklin validointitilastojen ja kokonaistyön laskennassa.

7.8.3.1   NRTC-testin suorittaminen

7.3.1 kohdan mukaiset testausta edeltävät toimenpiteet on suoritettava, mukaan luettuna esivakiointi, jäähdytys ja analysaattoreiden kalibrointi.

Testi aloitetaan seuraavasti:

| | Testaus aloitetaan heti, kun moottori on käynnistynyt 7.3.1.2 kohdassa täsmennetystä jäähdytetystä tilasta, jos kyse on kylmäkäynnistys-NRTC:stä, tai välittömästi lämpimän seisontajakson jälkeen, jos kyseessä on kuumakäynnistys-NRTC. 7.4.2.1 kohdan jaksoa on noudatettava. |
| --- | --- |

Testaus aloitetaan heti, kun moottori on käynnistynyt 7.3.1.2 kohdassa täsmennetystä jäähdytetystä tilasta, jos kyse on kylmäkäynnistys-NRTC:stä, tai välittömästi lämpimän seisontajakson jälkeen, jos kyseessä on kuumakäynnistys-NRTC. 7.4.2.1 kohdan jaksoa on noudatettava.

| | Tietojen keruu, näytteenotto pakokaasusta ja mitattujen arvojen integrointi aloitetaan samanaikaisesti moottorin käynnistymisen kanssa. Testisykli aloitetaan moottorin käynnistyessä, ja se on suoritettava liitteen XVII lisäyksessä 3 esitetyn ohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

Tietojen keruu, näytteenotto pakokaasusta ja mitattujen arvojen integrointi aloitetaan samanaikaisesti moottorin käynnistymisen kanssa. Testisykli aloitetaan moottorin käynnistyessä, ja se on suoritettava liitteen XVII lisäyksessä 3 esitetyn ohjelman mukaisesti.

| | Syklin päätyttyä näytteenottoa jatketaan niin kauan, että järjestelmän vasteaika kuluu umpeen, pitäen kaikki järjestelmät käynnissä. Sitten kaikki näytteenotto ja kirjaaminen, myös taustanäytteiden kirjaaminen, lopetetaan. Lopuksi pysäytetään kaikki integrointilaitteet ja testisyklin päättyminen merkitään kirjattuihin tietoihin. |
| --- | --- |

Syklin päätyttyä näytteenottoa jatketaan niin kauan, että järjestelmän vasteaika kuluu umpeen, pitäen kaikki järjestelmät käynnissä. Sitten kaikki näytteenotto ja kirjaaminen, myös taustanäytteiden kirjaaminen, lopetetaan. Lopuksi pysäytetään kaikki integrointilaitteet ja testisyklin päättyminen merkitään kirjattuihin tietoihin.

7.3.2 kohdan mukaiset testauksen jälkeiset toimenpiteet on suoritettava.

7.8.3.2   LSI-NRTC-testin suorittaminen

7.3.1 kohdan mukaiset testausta edeltävät toimenpiteet on suoritettava, mukaan luettuna esivakiointi ja analysaattoreiden kalibrointi.

Testi aloitetaan seuraavasti:

| | Testi aloitetaan 7.4.2.2 kohdassa annetun testijakson mukaisesti. |
| --- | --- |

Testi aloitetaan 7.4.2.2 kohdassa annetun testijakson mukaisesti.

| | Tietojen keruu, pakokaasun näytteenotto ja mitattujen arvojen integrointi aloitetaan samanaikaisesti LSI-NRTC:n aloittamisen kanssa 7.4.2.2 kohdan b alakohdassa vahvistetun 30 sekunnin joutokäyntijakson kanssa. Testisykli on suoritettava liitteen XVII lisäyksessä 3 esitetyn ohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

Tietojen keruu, pakokaasun näytteenotto ja mitattujen arvojen integrointi aloitetaan samanaikaisesti LSI-NRTC:n aloittamisen kanssa 7.4.2.2 kohdan b alakohdassa vahvistetun 30 sekunnin joutokäyntijakson kanssa. Testisykli on suoritettava liitteen XVII lisäyksessä 3 esitetyn ohjelman mukaisesti.

| | Syklin päätyttyä näytteenottoa jatketaan niin kauan, että järjestelmän vasteaika kuluu umpeen, pitäen kaikki järjestelmät käynnissä. Sitten kaikki näytteenotto ja kirjaaminen, myös taustanäytteiden kirjaaminen, lopetetaan. Lopuksi pysäytetään kaikki integrointilaitteet ja testisyklin päättyminen merkitään kirjattuihin tietoihin. |
| --- | --- |

Syklin päätyttyä näytteenottoa jatketaan niin kauan, että järjestelmän vasteaika kuluu umpeen, pitäen kaikki järjestelmät käynnissä. Sitten kaikki näytteenotto ja kirjaaminen, myös taustanäytteiden kirjaaminen, lopetetaan. Lopuksi pysäytetään kaikki integrointilaitteet ja testisyklin päättyminen merkitään kirjattuihin tietoihin.

7.3.2 kohdan mukaiset testauksen jälkeiset toimenpiteet on suoritettava.

7.8.3.3   Muuttuvatilaisten testisyklien (NRTC ja LSI-NRTC) validointikriteerit

Testin kelpoisuuden tarkastamiseksi nopeuden, vääntömomentin, tehon ja kokonaistyön vertailu- ja takaisinkytkentäarvoihin sovelletaan tässä kohdassa esitettyjä syklin validointikriteerejä.

7.8.3.4   Syklin työn laskeminen

Ennen syklin työn laskemista poistetaan mahdolliset moottorin käynnistyksen aikana tallennetut nopeus- ja vääntömomenttiarvot. Pisteissä, joiden vääntömomenttiarvot ovat negatiiviset, työn arvon katsotaan olevan nolla. Syklin todellinen työ W
  act (kWh) lasketaan moottorin pyörimisnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäarvojen perusteella. Syklin työn vertailuarvo W
  ref (kWh) lasketaan moottorin vertailupyörimisnopeuden ja vertailuvääntömomentin perusteella. Syklin todellista työtä W
  act verrataan syklin vertailutyöhön W
  ref ja sen avulla lasketaan ominaispäästöt (ks. 7.2 kohta).

Arvon W
  act on oltava 85–105 % arvosta W
  ref.

7.8.3.5   Validointitilastotiedot (ks. liitteen VII lisäys 2)

Pyörimisnopeuden, vääntömomentin ja tehon vertailu- ja takaisinkytkentäarvojen välinen lineaarinen regressio on laskettava.

Takaisinkytkennän ja vertailusyklin arvojen välisen aikaviiveen aiheuttaman vinouman minimoimiseksi koko moottorin pyörimisnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäsignaalin sekvenssiä voidaan edistää tai jätättää ajallisesti suhteessa vertailupyörimisnopeuden ja -vääntömomentin sekvenssiin. Jos takaisinkytkentäsignaaleja siirretään, sekä pyörimisnopeutta että vääntömomenttia on siirrettävä saman verran samaan suuntaan.

Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on yhtälössä (6-19) esitetty muoto:

| y= a
  1
  x + a
  0 | (6-19) |
| --- | --- |

y= a
  1
  x + a
  0

(6-19)

jossa:

| y | on pyörimisnopeuden (min– 1),, vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) takaisinkytkentäarvo |
| --- | --- |
| a
  1 | on regressiolinjan kulmakerroin |
| x | on pyörimisnopeuden (min– 1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) vertailuarvo |
| a
  0 | on regressiolinjan y-leikkaus. |

y

on pyörimisnopeuden (min– 1),, vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) takaisinkytkentäarvo

a
  1

on regressiolinjan kulmakerroin

x

on pyörimisnopeuden (min– 1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) vertailuarvo

a
  0

on regressiolinjan y-leikkaus.

Arvon y arvolle x asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) ja determinaatiokerroin (r
  2) on laskettava kullekin regressiolinjalle liitteen VII lisäyksen 3 mukaisesti.

Tämä analyysi suositellaan suoritettavaksi 1 Hz:n taajuudella. Jotta testi voidaan katsoa kelpoiseksi, taulukossa 6.2 esitettyjen perusteiden on täytyttävä.

Taulukko 6.2

Regressiolinjan toleranssit

| | Pyörimisnopeus | Vääntömomentti | Teho |
| --- | --- | --- | --- |
| Arvon y arvolle x asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) | enintään 5,0 % suurimmasta testinopeudesta | enintään 10,0 % moottorin enimmäisvääntömomentista | enintään 10,0 % moottorin enimmäistehosta |
| Regressiolinjan kaltevuus, a
  1 | 0,95 – 1,03 | 0,83 – 1,03 | 0,89 – 1,03 |
| Determinaatiokerroin, r
  2 | vähint. 0,970 | vähint. 0,850 | vähint. 0,910 |
| Regressiolinjan y-leikkaus, a
  0 | enintään 10 % joutokäynnistä | ± 20 Nm tai ± 2 % enimmäisvääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi | ± 4 kW tai ± 2 % enimmäistehosta sen mukaan, kumpi on suurempi |

Pyörimisnopeus

Vääntömomentti

Teho

Arvon y arvolle x asetettu estimaatin keskivirhe (SEE)

enintään 5,0 % suurimmasta testinopeudesta

enintään 10,0 % moottorin enimmäisvääntömomentista

enintään 10,0 % moottorin enimmäistehosta

Regressiolinjan kaltevuus, a
  1

0,95 – 1,03

0,83 – 1,03

0,89 – 1,03

Determinaatiokerroin, r
  2

vähint. 0,970

vähint. 0,850

vähint. 0,910

Regressiolinjan y-leikkaus, a
  0

enintään 10 % joutokäynnistä

± 20 Nm tai ± 2 % enimmäisvääntömomentista sen mukaan, kumpi on suurempi

± 4 kW tai ± 2 % enimmäistehosta sen mukaan, kumpi on suurempi

Regressioanalyysistä saa poistaa pisteitä taulukossa 6.3 ilmoitetuista kohdista ennen regressiolaskelman tekemistä. Kyseisiä pisteitä ei kuitenkaan saa poistaa syklin työn ja päästöjen laskelmista. Joutokäyntipiste määritellään pisteeksi, jossa normalisoitu vertailuvääntömomentti on 0 % ja normalisoitu vertailunopeus 0 %. Pisteiden poistoa voidaan soveltaa koko sykliin tai mihin tahansa syklin osaan. Pisteet, joihin poistoa sovelletaan, on eriteltävä.

Taulukko 6.3

Pisteet, jotka saa poistaa regressioanalyysistä

| Tapahtuma | Olosuhteet (n = pyörimisnopeus, T = vääntömomentti) | Sallitut pisteiden poistot |
| --- | --- | --- |
| Käyttäjän ohjaussyötteen vähimmäisarvo (joutokäyntipiste) | n
  ref = n
  idle

  ja

  T
  ref = 0 %
  ja

  T
  act > (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)
  ja

  T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | nopeus ja teho |
| Käyttäjän ohjaussyötteen vähimmäisarvo | n
  act ≤ 1,02 n
  ref and T
  act > T
  ref

  tai

  n
  act > n
  ref ja T
  act ≤ T
  ref'

  tai

  n
  act > 1,02 n
  ref ja T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | teho ja joko vääntömomentti tai nopeus |
| Käyttäjän ohjaussyötteen enimmäisarvo | n
  act < n
  ref ja T
  act ≥ T
  ref

  tai

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref ja T
  act < T
  ref

  tai

  n
  act < 0,98 n
  ref ja T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque) | teho ja joko vääntömomentti tai nopeus |

Tapahtuma

Olosuhteet (n = pyörimisnopeus, T = vääntömomentti)

Sallitut pisteiden poistot

Käyttäjän ohjaussyötteen vähimmäisarvo (joutokäyntipiste)

n
  ref = n
  idle

ja

T
  ref = 0 %

ja

T
  act > (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)

ja

T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

nopeus ja teho

Käyttäjän ohjaussyötteen vähimmäisarvo

n
  act ≤ 1,02 n
  ref and T
  act > T
  ref

tai

n
  act > n
  ref ja T
  act ≤ T
  ref'

tai

n
  act > 1,02 n
  ref ja T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

teho ja joko vääntömomentti tai nopeus

Käyttäjän ohjaussyötteen enimmäisarvo

n
  act < n
  ref ja T
  act ≥ T
  ref

tai

n
  act ≥ 0,98 n
  ref ja T
  act < T
  ref

tai

n
  act < 0,98 n
  ref ja T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref – 0,02 T
  maxmappedtorque)

teho ja joko vääntömomentti tai nopeus

8.   Mittausmenettelyt

8.1   Kalibrointi ja suorituskykytarkastukset

8.1.1   Johdanto

Tässä kohdassa kuvaillaan mittausjärjestelmien tarvittavat kalibroinnit ja verifioinnit. Yksittäisiin instrumentteihin liittyviä tietoja annetaan 9.4 kohdassa.

Kalibroinnit ja verifioinnit on yleensä tehtävä kokonaiselle mittausketjulle.

Jos mittausjärjestelmän jonkin osan kalibroinnista tai verifioinnista ei ole annettu erityisohjeita, kyseinen osa on kalibroitava ja sen toiminta verifioitava taajuudella, joka vastaa mittausjärjestelmän valmistajan suosituksia ja on hyvän teknisen käytännön mukainen.

Kalibroinneille ja verifioinneille asetettuja toleransseja on noudatettava kansainvälisesti tunnustettujen standardien mukaisesti.

8.1.2   Yhteenveto kalibroinneista ja verifioinneista

Taulukossa 6.4 esitetään yhteenveto 8 kohdassa tarkoitetuista kalibroinneista ja verifioinneista ja osoitetaan, milloin ne on tehtävä.

Taulukko 6.4

Yhteenveto kalibroinneista ja verifioinneista

| Kalibroinnin tai verifioinnin tyyppi | Vähimmäistiheys (1) |
| --- | --- |
| 8.1.3: Tarkkuus, toistettavuus ja kohina | Tarkkuus: Ei vaadita, mutta suositellaan alkuasennuksen yhteydessä.
  Toistettavuus: Ei vaadita, mutta suositellaan alkuasennuksen yhteydessä.
  Kohina: Ei vaadita, mutta suositellaan alkuasennuksen yhteydessä. |
| 8.1.4: Lineaarisuuden verifiointi | Nopeus: Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.
  Vääntömomentti: Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.
  Imuilman, laimennusilman ja laimennetun pakokaasun virtaus ja eränäytteenottimen virtaus Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen, paitsi jos virtaus verifioidaan propaanitarkastuksella tai hiili- tai happitaseen avulla.
  Raakapakokaasuvirta: Alkuasennuksen yhteydessä, 185 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen, paitsi jos virtaus verifioidaan propaanitarkastuksella tai hiili- tai happitaseen avulla.
  Kaasunjakajat: Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.
  Kaasuanalysaattorit (ellei toisin ilmoitettu); Alkuasennuksen yhteydessä, 35 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.
  FTIR-analysaattori: Asennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.
  Hiukkasvaaka: Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.
  Yksittäiset paineet ja lämpötilat: Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen. |
| 8.1.5: Jatkuvatoimisten kaasuanalysaattoreiden järjestelmävasteen ja päivitys- ja kirjaustoimintojen verifiointi – analysaattorit, joissa ei ole muiden kaasulajien jatkuvaa kompensointia | Alkuasennuksen yhteydessä ja vasteeseen vaikuttavien järjestelmään tehtyjen muutosten jälkeen. |
| 8.1.6: Jatkuvatoimisten kaasuanalysaattoreiden järjestelmävasteen ja päivitys- ja kirjaustoimintojen verifiointi – analysaattorit, joissa on muiden kaasulajien jatkuva kompensointi | Alkuasennuksen yhteydessä ja vasteeseen vaikuttavien järjestelmään tehtyjen muutosten jälkeen. |
| 8.1.7.1: vääntömomentti | Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |
| 8.1.7.2: paine, lämpötila, kastepiste | Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |
| 8.1.8.1: polttoainevirta | Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |
| 8.1.8.2: imuvirta | Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |
| 8.1.8.3: pakokaasuvirta | Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |
| 8.1.8.4: laimennettu pakokaasuvirta (CVS ja PFD) | Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |
| 8.1.8.5: CVS/PFD ja eränäytteenottimen verifiointi (2) | Alkuasennuksen yhteydessä, 35 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen. (Propaanitarkastus) |
| 8.1.8.8: tyhjövuoto | Näytteenottojärjestelmän asennuksen yhteydessä Ennen kutakin laboratoriotestausta 7.1 kohdan mukaisesti. viimeistään kahdeksan tuntia ennen ensimmäisen kunkin käyttösyklijakson ensimmäisen testiaikavälin alkua ja kunnossapidon, kuten esisuodattimen vaihtojen, jälkeen |
| 8.1.9.1: CO2-NDIR:n H2O-interferenssi | Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |
| 8.1.9.2: CO-NDIR:n CO2 ja H2O-interferenssi | Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |
| 8.1.10.1: FID:n kalibrointi
  HC-mittauksen FID:n optimointi ja verifiointi | Kalibrointi, optimointi ja CH4-vasteen määritys: Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.
  CH4-vasteen verifiointi: Alkuasennuksen yhteydessä, 185 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen. |
| 8.1.10.2: raakapakokaasun FID:n O2-interferenssi | Kaikki FID-analysaattorit: Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.
  THC-mittauksen FID-analysaattorit: Alkuasennuksen yhteydessä, merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen ja
  8.1.10.1 kohdan mukaisen FID:n optimoinnin jälkeen. |
| 8.1.11.1: CLD:n CO2 ja H2O-vaimennus | Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |
| 8.1.11.3: NDUV:n HC ja H2O-interferenssi | Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |
| 8.1.11.4: jäähdytyskylvyn (jäähdyttimen) NO2-penetraatio | Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |
| 8.1.11.5: NO-muuntimen muunnos | Alkuasennuksen yhteydessä, 35 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen. |
| 8.1.12.1: Näytteenkuivaimen toiminnan verifiointi | Jäähdyttimet: asennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. Osmoottiset kalvot: Asennuksen yhteydessä, 35 päivän kuluessa testauksesta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen. |
| 8.1.13.1: Hiukkasvaaka ja punnitus | Itsenäinen verifiointi: alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.
  Nollauksen, kohdistuksen ja vertailunäytteen verifioinnit: 12 tunnin sisällä ennen punnitusta ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. |

Kalibroinnin tai verifioinnin tyyppi

Vähimmäistiheys (1)

8.1.3: Tarkkuus, toistettavuus ja kohina

Tarkkuus: Ei vaadita, mutta suositellaan alkuasennuksen yhteydessä.

Toistettavuus: Ei vaadita, mutta suositellaan alkuasennuksen yhteydessä.

Kohina: Ei vaadita, mutta suositellaan alkuasennuksen yhteydessä.

8.1.4: Lineaarisuuden verifiointi

Nopeus: Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

Vääntömomentti: Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

Imuilman, laimennusilman ja laimennetun pakokaasun virtaus ja eränäytteenottimen virtaus Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen, paitsi jos virtaus verifioidaan propaanitarkastuksella tai hiili- tai happitaseen avulla.

Raakapakokaasuvirta: Alkuasennuksen yhteydessä, 185 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen, paitsi jos virtaus verifioidaan propaanitarkastuksella tai hiili- tai happitaseen avulla.

Kaasunjakajat: Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

Kaasuanalysaattorit (ellei toisin ilmoitettu); Alkuasennuksen yhteydessä, 35 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

FTIR-analysaattori: Asennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

Hiukkasvaaka: Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

Yksittäiset paineet ja lämpötilat: Alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

8.1.5: Jatkuvatoimisten kaasuanalysaattoreiden järjestelmävasteen ja päivitys- ja kirjaustoimintojen verifiointi – analysaattorit, joissa ei ole muiden kaasulajien jatkuvaa kompensointia

Alkuasennuksen yhteydessä ja vasteeseen vaikuttavien järjestelmään tehtyjen muutosten jälkeen.

8.1.6: Jatkuvatoimisten kaasuanalysaattoreiden järjestelmävasteen ja päivitys- ja kirjaustoimintojen verifiointi – analysaattorit, joissa on muiden kaasulajien jatkuva kompensointi

Alkuasennuksen yhteydessä ja vasteeseen vaikuttavien järjestelmään tehtyjen muutosten jälkeen.

8.1.7.1: vääntömomentti

Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.7.2: paine, lämpötila, kastepiste

Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.8.1: polttoainevirta

Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.8.2: imuvirta

Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.8.3: pakokaasuvirta

Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.8.4: laimennettu pakokaasuvirta (CVS ja PFD)

Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.8.5: CVS/PFD ja eränäytteenottimen verifiointi (2)

Alkuasennuksen yhteydessä, 35 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen. (Propaanitarkastus)

8.1.8.8: tyhjövuoto

Näytteenottojärjestelmän asennuksen yhteydessä Ennen kutakin laboratoriotestausta 7.1 kohdan mukaisesti. viimeistään kahdeksan tuntia ennen ensimmäisen kunkin käyttösyklijakson ensimmäisen testiaikavälin alkua ja kunnossapidon, kuten esisuodattimen vaihtojen, jälkeen

8.1.9.1: CO2-NDIR:n H2O-interferenssi

Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.9.2: CO-NDIR:n CO2 ja H2O-interferenssi

Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.10.1: FID:n kalibrointi

HC-mittauksen FID:n optimointi ja verifiointi

Kalibrointi, optimointi ja CH4-vasteen määritys: Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

CH4-vasteen verifiointi: Alkuasennuksen yhteydessä, 185 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

8.1.10.2: raakapakokaasun FID:n O2-interferenssi

Kaikki FID-analysaattorit: Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

THC-mittauksen FID-analysaattorit: Alkuasennuksen yhteydessä, merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen ja

8.1.10.1 kohdan mukaisen FID:n optimoinnin jälkeen.

8.1.11.1: CLD:n CO2 ja H2O-vaimennus

Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.11.3: NDUV:n HC ja H2O-interferenssi

Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.11.4: jäähdytyskylvyn (jäähdyttimen) NO2-penetraatio

Alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.11.5: NO-muuntimen muunnos

Alkuasennuksen yhteydessä, 35 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

8.1.12.1: Näytteenkuivaimen toiminnan verifiointi

Jäähdyttimet: asennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen. Osmoottiset kalvot: Asennuksen yhteydessä, 35 päivän kuluessa testauksesta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

8.1.13.1: Hiukkasvaaka ja punnitus

Itsenäinen verifiointi: alkuasennuksen yhteydessä, 370 päivän sisällä ennen testausta ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

Nollauksen, kohdistuksen ja vertailunäytteen verifioinnit: 12 tunnin sisällä ennen punnitusta ja merkittävien kunnossapitotoimien jälkeen.

8.1.3   Tarkkuuden, toistettavuuden ja kohinan verifiointi

Mittauslaitteen tarkkuuden, toistettavuuden ja kohinan määrityksen perustana ovat taulukossa 6.8 esitetyt yksittäisten mittauslaitteiden suoritusarvot.

Mittauslaitteen tarkkuuden, toistettavuuden tai kohinan verifiointia ei vaadita. Verifiointien tekeminen voi kuitenkin olla hyödyllistä vaatimusten määrittelemiseksi uudelle mittauslaitteelle, uuden laitteen suorituskyvyn verifioimiseksi toimitusta vastaanotettaessa tai käytössä olevan laitteen vikojen selvittämiseksi.

8.1.4   Lineaarisuuden verifiointi

8.1.4.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Lineaarisuuden verifiointi tehdään kullekin taulukossa 6.5 mainitulle mittausjärjestelmälle vähintään taulukossa annetulla tiheydellä mittausjärjestelmän valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Lineaarisuuden verifioinnin tarkoituksena on todentaa, että mittausjärjestelmän vaste on oikeassa suhteessa koko tarkasteltavalla mittausalueella. Lineaarisuuden verifioinnissa mittausjärjestelmään syötetään vähintään 10 vertailuarvoa, ellei muuta määrätä. Järjestelmä mittaa kunkin vertailuarvon. Mitattuja arvoja verrataan kollektiivisesti vertailuarvoihin soveltaen pienimmän neliösumman lineaarista regressiota ja taulukossa 6.5 vahvistettuja lineaarisuuskriteereitä.

8.1.4.2   Suorituskykyä koskevat vaatimukset

Jos mittausjärjestelmä ei täytä taulukossa 6.5 esitettyjä sovellettavia lineaarisuuskriteereitä, puutteet on korjattava kalibroimalla järjestelmä uudelleen, huoltamalla se tai vaihtamalla komponentteja tarpeen mukaan. Korjaamisen jälkeen lineaarisuus on verifioitava uudelleen sen varmistamiseksi, että mittausjärjestelmä täyttää lineaarisuusvaatimukset.

8.1.4.3   Menettely

Lineaarisuus verifioidaan seuraavalla menetelmällä:

| a) | Mittausjärjestelmää käytetään sille määritellyissä lämpötiloissa, paineissa ja virtauksissa. |
| --- | --- |

a)

Mittausjärjestelmää käytetään sille määritellyissä lämpötiloissa, paineissa ja virtauksissa.

| b) | Mittauslaite nollataan samaan tapaan kuin ennen päästötestiä syöttämällä siihen nollasignaalia. Kaasuanalysaattoreiden osalta käytetään nollakaasua, joka täyttää 9.5.1 kohdan vaatimukset ja joka johdetaan suoraan analysaattorin tuloaukolle. |
| --- | --- |

b)

Mittauslaite nollataan samaan tapaan kuin ennen päästötestiä syöttämällä siihen nollasignaalia. Kaasuanalysaattoreiden osalta käytetään nollakaasua, joka täyttää 9.5.1 kohdan vaatimukset ja joka johdetaan suoraan analysaattorin tuloaukolle.

| c) | Mittauslaite kohdistetaan samaan tapaan kuin ennen päästötestiä syöttämällä siihen kohdistussignaalia. Kaasuanalysaattoreiden osalta käytetään vertailukaasua, joka täyttää 9.5.1 kohdan vaatimukset ja joka johdetaan suoraan analysaattorin tuloaukolle. |
| --- | --- |

c)

Mittauslaite kohdistetaan samaan tapaan kuin ennen päästötestiä syöttämällä siihen kohdistussignaalia. Kaasuanalysaattoreiden osalta käytetään vertailukaasua, joka täyttää 9.5.1 kohdan vaatimukset ja joka johdetaan suoraan analysaattorin tuloaukolle.

| d) | Kun mittauslaite on kohdistettu, tarkastetaan nollakohta samalla signaalilla, jota käytettiin tämän kohdan b alakohdassa kuvaillussa vaiheessa. Nollalukeman perusteella ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti päätetään, nollataanko tai kohdistetaanko mittauslaite uudelleen ennen siirtymistä seuraavaan vaiheeseen. |
| --- | --- |

d)

Kun mittauslaite on kohdistettu, tarkastetaan nollakohta samalla signaalilla, jota käytettiin tämän kohdan b alakohdassa kuvaillussa vaiheessa. Nollalukeman perusteella ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti päätetään, nollataanko tai kohdistetaanko mittauslaite uudelleen ennen siirtymistä seuraavaan vaiheeseen.

| e) | Kaikkien mitattavien suureiden osalta valitaan valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti vertailuarvot y
  ref

  i
  , jotka kattavat koko sen arvoalueen, joka on odotettavissa päästötestauksen aikana, jotta ei tarvitse suorittaa ekstrapolointia kyseisten arvojen ulkopuolelle. Yhdeksi lineaarisuuden verifioinnin vertailuarvoksi valitaan nollavertailusignaali. Paineiden ja lämpötilojen itsenäisiä lineaarisuusverifiointeja varten valitaan vähintään kolme arvoa. Kaikkia muita lineaarisuusverifiointeja varten valitaan vähintään kymmenen arvoa. |
| --- | --- |

e)

Kaikkien mitattavien suureiden osalta valitaan valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti vertailuarvot y
  ref

  i
  , jotka kattavat koko sen arvoalueen, joka on odotettavissa päästötestauksen aikana, jotta ei tarvitse suorittaa ekstrapolointia kyseisten arvojen ulkopuolelle. Yhdeksi lineaarisuuden verifioinnin vertailuarvoksi valitaan nollavertailusignaali. Paineiden ja lämpötilojen itsenäisiä lineaarisuusverifiointeja varten valitaan vähintään kolme arvoa. Kaikkia muita lineaarisuusverifiointeja varten valitaan vähintään kymmenen arvoa.

| f) | Järjestys, jossa vertailuarvosarja syötetään, valitaan mittauslaitteen valmistajan suosituksen ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

Järjestys, jossa vertailuarvosarja syötetään, valitaan mittauslaitteen valmistajan suosituksen ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

| g) | Vertailuarvot muodostetaan ja syötetään laitteeseen 8.1.4.4 kohdan mukaisesti. Kaasuanalysaattoreiden osalta käytetään kaasupitoisuuksia, joiden tiedetään olevan 9.5.1 kohdan vaatimusten mukaisia, ja ne johdetaan suoraan analysaattorin tuloaukolle. |
| --- | --- |

g)

Vertailuarvot muodostetaan ja syötetään laitteeseen 8.1.4.4 kohdan mukaisesti. Kaasuanalysaattoreiden osalta käytetään kaasupitoisuuksia, joiden tiedetään olevan 9.5.1 kohdan vaatimusten mukaisia, ja ne johdetaan suoraan analysaattorin tuloaukolle.

| h) | Mittauslaitteelle on annettava aikaa vakautua sen mitatessa vertailuarvoa. |
| --- | --- |

h)

Mittauslaitteelle on annettava aikaa vakautua sen mitatessa vertailuarvoa.

| i) | Vertailuarvoa mitataan vähintään 30 sekunnin ajan, ja tulokset tallennetaan vähintään taulukossa 6.7 esitetyllä vähimmäistiheydellä. Tallennettujen arvojen aritmeettinen keskiarvo



  kirjataan. |
| --- | --- |

i)

Formula

| j) | g–i alakohdan vaiheet toistetaan kunnes kaikki vertailumäärät on mitattu. |
| --- | --- |

j)

g–i alakohdan vaiheet toistetaan kunnes kaikki vertailumäärät on mitattu.

| k) | Aritmeettisten keskiarvojen



  ja vertailuarvojen y
  ref

  i
  perusteella lasketaan pienimmän neliösumman lineaarisen regression parametrit ja tilastolliset arvot, joita verrataan taulukossa 6.5 esitettyihin suorituskyvyn vähimmäiskriteereihin. Käytetään liitteen VII lisäyksessä 3 kuvattuja laskelmia. |
| --- | --- |

k)

Formula

8.1.4.4   Vertailusignaalit

Tässä kohdassa kuvaillaan suositeltavat menetelmät vertailuarvojen generoimiseksi tämän jakson 8.1.4.3 kohdassa tarkoitettua lineaarisuuden verifiointimenettelyä varten. Arvoina voidaan käyttää vertailuarvoja, jotka simuloivat todellisia arvoja, tai järjestelmään voidaan syöttää todellinen arvo, joka sitten mitataan vertailumittausjärjestelmällä. Jälkimmäisessä tapauksessa vertailuarvo on vertailumittausjärjestelmän antama arvo. Vertailuarvojen ja vertailumittausjärjestelmien on oltava kansainvälisesti jäljitettäviä.

Jos lämpötilan mittausjärjestelmässä käytetään antureita, kuten termopareja, resistiivisiä lämpöantureita tai termistoreja, lineaarisuuden verifiointi voidaan tehdä poistamalla anturi järjestelmästä ja asentamalla sen tilalle simulaattori. On käytettävä simulaattoria, joka on itsenäisesti kalibroitu ja jossa on kylmäliitoksen kompensointi. Simulaattorin kansainvälisesti jäljitettävän epävarmuuden on oltava pienempi kuin 0,5 prosenttia suurimmasta käyttölämpötilasta T
  max. Jos käytetään tätä vaihtoehtoa, on käytettävä antureita, joiden tarkkuuden laitetoimittaja ilmoittaa olevan parempi kuin 0,5 prosenttia arvosta T
  max. verrattuna valmistajan vakiokalibrointikäyrään.

8.1.4.5   Lineaarisuuden verifiointia edellyttävät mittausjärjestelmät

Taulukossa 6.5 ilmoitetaan mittausjärjestelmät, jotka edellyttävät lineaarisuuden verifiointia. Taulukkoon sovelletaan seuraavia määräyksiä:

| a) | Lineaarisuusverifiointi on tehtävä useammin, jos mittauslaitteen valmistaja sitä suosittelee tai se on hyvän teknisen käytännön mukaista. |
| --- | --- |

a)

Lineaarisuusverifiointi on tehtävä useammin, jos mittauslaitteen valmistaja sitä suosittelee tai se on hyvän teknisen käytännön mukaista.

| b) | Merkintä ”min” viittaa lineaarisuusverifioinnin aikana käytettyyn pienimpään vertailuarvoon.
  Tämä arvo voi olla myös nolla tai negatiivinen signaalin mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Merkintä ”min” viittaa lineaarisuusverifioinnin aikana käytettyyn pienimpään vertailuarvoon.

Tämä arvo voi olla myös nolla tai negatiivinen signaalin mukaisesti.

| c) | Merkintä ”max” viittaa yleensä lineaarisuusverifioinnin aikana käytettyyn suurimpaan vertailuarvoon. Esimerkiksi kaasunjakajien osalta x
  max tarkoittaa jakamatonta ja laimentamatonta vertailukaasun pitoisuutta. Seuraavissa erikoistapauksissa ”max” viittaa muuhun arvoon:






  i) | Hiukkasvaa'an lineaarisuusverifioinnissa m
  max viittaa hiukkassuodattimen tyypilliseen massaan. |
| --- | --- | --- |

c)

Merkintä ”max” viittaa yleensä lineaarisuusverifioinnin aikana käytettyyn suurimpaan vertailuarvoon. Esimerkiksi kaasunjakajien osalta x
  max tarkoittaa jakamatonta ja laimentamatonta vertailukaasun pitoisuutta. Seuraavissa erikoistapauksissa ”max” viittaa muuhun arvoon:

i)

Hiukkasvaa'an lineaarisuusverifioinnissa m
  max viittaa hiukkassuodattimen tyypilliseen massaan.

| ii) | Vääntömomentin lineaarisuusverifioinnin yhteydessä T
  max viittaa valmistajan ilmoittamaan, vääntömomentiltaan suurimman testattavan moottorin huippuvääntömomenttiin. |
| --- | --- |

ii)

Vääntömomentin lineaarisuusverifioinnin yhteydessä T
  max viittaa valmistajan ilmoittamaan, vääntömomentiltaan suurimman testattavan moottorin huippuvääntömomenttiin.

| d) | Ääriarvot sisältyvät ilmoitettuun arvoalueeseen. Esimerkiksi kaltevuudelle a
  1 ilmoitettu arvoalue 0,98–1,02 tarkoittaa 0,98 ≤ a
  1 ≤ 1,02. |
| --- | --- |

d)

Ääriarvot sisältyvät ilmoitettuun arvoalueeseen. Esimerkiksi kaltevuudelle a
  1 ilmoitettu arvoalue 0,98–1,02 tarkoittaa 0,98 ≤ a
  1 ≤ 1,02.

| e) | Lineaarisuusverifiointeja ei tarvitse tehdä järjestelmille, jotka läpäisevät 8.1.8.5 kohdassa kuvaillun laimennetun pakokaasun virtausverifioinnin propaanitarkastuksen, eikä järjestelmille, joiden vastaavuus on ± 2 prosentin rajoissa imuilman, polttoaineen ja pakokaasun hiili- tai happitaseen osalta. |
| --- | --- |

e)

Lineaarisuusverifiointeja ei tarvitse tehdä järjestelmille, jotka läpäisevät 8.1.8.5 kohdassa kuvaillun laimennetun pakokaasun virtausverifioinnin propaanitarkastuksen, eikä järjestelmille, joiden vastaavuus on ± 2 prosentin rajoissa imuilman, polttoaineen ja pakokaasun hiili- tai happitaseen osalta.

| f) | Näiden suureiden a
  1-kriteerin tarvitsee täyttyä vain silloin, kun tarvitaan suureen absoluuttinen arvo, toisin kuin silloin, kun on kyse signaalista, joka on vain lineaarisesti suhteellinen todelliseen arvoon nähden. |
| --- | --- |

f)

Näiden suureiden a
  1-kriteerin tarvitsee täyttyä vain silloin, kun tarvitaan suureen absoluuttinen arvo, toisin kuin silloin, kun on kyse signaalista, joka on vain lineaarisesti suhteellinen todelliseen arvoon nähden.

| g) | Itsenäisiä lämpötiloja ovat moottorin lämpötilat ja ympäristön lämpötilat, joita käytetään moottorin olosuhteiden asettamisessa tai verifioinnissa, lämpötilat, joita käytetään testausjärjestelmän kriittisten olosuhteiden asettamisessa tai verifioinnissa sekä lämpötilat, joita käytetään päästölaskelmissa.






  i) | Seuraavien lämpötilojen lineaarisuus on tarkastettava: imuilma; jälkikäsittelylaitteistot (niiden moottoreiden osalta, jotka testataan jälkikäsittelylaitteiden kanssa kylmäkäynnistyskriteereiden mukaisilla sykleillä; laimennusilma hiukkasnäytteenoton osalta (CVS, kaksoislaimennus ja osavirtauslaimennusjärjestelmät); hiukkasnäyte; jäähdytinnäyte (kun kyseessä on kaasunäytteenottojärjestelmä, jossa käytetään jäähdyttimiä näytteiden kuivaamiseksi). |
| --- | --- | --- |

g)

Itsenäisiä lämpötiloja ovat moottorin lämpötilat ja ympäristön lämpötilat, joita käytetään moottorin olosuhteiden asettamisessa tai verifioinnissa, lämpötilat, joita käytetään testausjärjestelmän kriittisten olosuhteiden asettamisessa tai verifioinnissa sekä lämpötilat, joita käytetään päästölaskelmissa.

i)

Seuraavien lämpötilojen lineaarisuus on tarkastettava: imuilma; jälkikäsittelylaitteistot (niiden moottoreiden osalta, jotka testataan jälkikäsittelylaitteiden kanssa kylmäkäynnistyskriteereiden mukaisilla sykleillä; laimennusilma hiukkasnäytteenoton osalta (CVS, kaksoislaimennus ja osavirtauslaimennusjärjestelmät); hiukkasnäyte; jäähdytinnäyte (kun kyseessä on kaasunäytteenottojärjestelmä, jossa käytetään jäähdyttimiä näytteiden kuivaamiseksi).

| ii) | Seuraavien lämpötilojen lineaarisuus on tarkastettava vain, jos moottorin valmistaja sitä edellyttää: polttoaineen syöttö; testikammion ahtoilman jäähdyttimen ulostulo (niiden moottoreiden osalta, jotka testataan käyttäen testikammion lämmönvaihdinta, joka simuloi liikkuvan työkoneen ahtoilman jäähdytintä); testikammion ahtoilman jäähdytysaineen sisääntulo (niiden moottoreiden osalta, jotka testataan käyttäen testikammion lämmönvaihdinta, joka simuloi liikkuvan työkoneen ahtoilman jäähdytintä); öljypohjassa tai altaassa oleva öljy; jäähdytysaine ennen termostaattia (nestejäähdytteisten moottoreiden osalta). |
| --- | --- |

ii)

Seuraavien lämpötilojen lineaarisuus on tarkastettava vain, jos moottorin valmistaja sitä edellyttää: polttoaineen syöttö; testikammion ahtoilman jäähdyttimen ulostulo (niiden moottoreiden osalta, jotka testataan käyttäen testikammion lämmönvaihdinta, joka simuloi liikkuvan työkoneen ahtoilman jäähdytintä); testikammion ahtoilman jäähdytysaineen sisääntulo (niiden moottoreiden osalta, jotka testataan käyttäen testikammion lämmönvaihdinta, joka simuloi liikkuvan työkoneen ahtoilman jäähdytintä); öljypohjassa tai altaassa oleva öljy; jäähdytysaine ennen termostaattia (nestejäähdytteisten moottoreiden osalta).

| h) | Itsenäisiä paineita ovat moottorin paineet ja ympäristöolosuhteet, joita käytetään moottorin olosuhteiden asettamisessa tai verifioinnissa, paineet, joita käytetään testausjärjestelmän kriittisten olosuhteiden asettamisessa tai verifioinnissa, sekä paineet, joita käytetään päästölaskelmissa.






  i) | Seuraavien paineiden lineaarisuus on tarkastettava: imuilman paineenrajoitus; pakokaasun vastapaine; barometri; CVS:n sisääntulopaine (jos mittauksessa käytetään CVS:ää); jäähdytinnäyte (kun kyseessä on kaasunäytteenottojärjestelmä, jossa käytetään jäähdyttimiä näytteiden kuivaamiseksi). |
| --- | --- | --- |

h)

Itsenäisiä paineita ovat moottorin paineet ja ympäristöolosuhteet, joita käytetään moottorin olosuhteiden asettamisessa tai verifioinnissa, paineet, joita käytetään testausjärjestelmän kriittisten olosuhteiden asettamisessa tai verifioinnissa, sekä paineet, joita käytetään päästölaskelmissa.

i)

Seuraavien paineiden lineaarisuus on tarkastettava: imuilman paineenrajoitus; pakokaasun vastapaine; barometri; CVS:n sisääntulopaine (jos mittauksessa käytetään CVS:ää); jäähdytinnäyte (kun kyseessä on kaasunäytteenottojärjestelmä, jossa käytetään jäähdyttimiä näytteiden kuivaamiseksi).

| ii) | Seuraavien paineiden lineaarisuus on tarkastettava vain, jos moottorin valmistaja sitä edellyttää: testikammion ahtoilman jäähdytin ja yhdysputken paineenalennus (niiden moottoreiden osalta, jotka testataan käyttäen testikammion lämmönvaihdinta, joka simuloi liikkuvan työkoneen ahtoilman jäähdytintä); polttoaineen sisääntulo ja polttoaineen ulostulo. |
| --- | --- |

ii)

Seuraavien paineiden lineaarisuus on tarkastettava vain, jos moottorin valmistaja sitä edellyttää: testikammion ahtoilman jäähdytin ja yhdysputken paineenalennus (niiden moottoreiden osalta, jotka testataan käyttäen testikammion lämmönvaihdinta, joka simuloi liikkuvan työkoneen ahtoilman jäähdytintä); polttoaineen sisääntulo ja polttoaineen ulostulo.

Taulukko 6.5

Lineaarisuuden verifiointia edellyttävät mittausjärjestelmät

| Mittausjärjestelmä | Suure | Verifioinnin vähimmäistiheys | Lineaarisuuskriteerit |
| --- | --- | --- | --- |
| | a | SEE | r
  2 |
| Moottorin pyörimisnopeus | n | 370 päivän aikana ennen testausta | ≤ 0,05 % n
  max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % n
  max | ≥ 0,990 |
| Moottorin vääntömomentti | T | 370 päivän aikana ennen testausta | ≤ 1 % T
  max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % T
  max | ≥ 0,990 |
| Polttoainevirtaus | qm | 370 päivän aikana ennen testausta | ≤ 1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % qm

  , max | ≥ 0,990 |
| Imuilman virtaus (1) | qV | 370 päivän aikana ennen testausta | ≤ 1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Laimennusilman virtaus (1) | qV | 370 päivän aikana ennen testausta | ≤ 1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Laimennetun pakokaasun virtaus (1) | qV | 370 päivän aikana ennen testausta | ≤ 1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Raakapakokaasun virtaus (1) | qV | 185 päivän aikana ennen testausta | ≤ 1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Eränäytteenoton virtaus (1) | qV | 370 päivän aikana ennen testausta | ≤ 1 % | 0,98–1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Kaasunjakajat | x/x
  span | 370 päivän aikana ennen testausta | ≤ 0,5 % x
  max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % x
  max | ≥ 0,990 |
| Kaasuanalysaattorit | x | 35 päivän aikana ennen testausta | ≤ 0,5 % x
  max | 0,99-1,01 | ≤ 1 % x
  max | ≥ 0,998 |
| Hiukkasvaaka | m | 370 päivän aikana ennen testausta | ≤ 1 % m
  max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % m
  max | ≥ 0,998 |
| Itsenäiset paineet | p | 370 päivän aikana ennen testausta | ≤ 1 % p
  max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % p
  max | ≥ 0,998 |
| Itsenäisten lämpötilasignaalien analogia–digitaalimuunnos | T | 370 päivän aikana ennen testausta | ≤ 1 % T
  max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % T
  max | ≥ 0,998 |

Mittausjärjestelmä

Suure

Verifioinnin vähimmäistiheys

Lineaarisuuskriteerit

Formula

a

SEE

r
  2

Moottorin pyörimisnopeus

n

370 päivän aikana ennen testausta

≤ 0,05 % n
  max

0,98–1,02

≤ 2 % n
  max

≥ 0,990

Moottorin vääntömomentti

T

370 päivän aikana ennen testausta

≤ 1 % T
  max

0,98–1,02

≤ 2 % T
  max

≥ 0,990

Polttoainevirtaus

qm

370 päivän aikana ennen testausta

≤ 1 %

0,98–1,02

≤ 2 % qm

  , max

≥ 0,990

Imuilman virtaus (1)

qV

370 päivän aikana ennen testausta

≤ 1 %

0,98–1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Laimennusilman virtaus (1)

qV

370 päivän aikana ennen testausta

≤ 1 %

0,98–1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Laimennetun pakokaasun virtaus (1)

qV

370 päivän aikana ennen testausta

≤ 1 %

0,98–1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Raakapakokaasun virtaus (1)

qV

185 päivän aikana ennen testausta

≤ 1 %

0,98–1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Eränäytteenoton virtaus (1)

qV

370 päivän aikana ennen testausta

≤ 1 %

0,98–1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Kaasunjakajat

x/x
  span

370 päivän aikana ennen testausta

≤ 0,5 % x
  max

0,98–1,02

≤ 2 % x
  max

≥ 0,990

Kaasuanalysaattorit

x

35 päivän aikana ennen testausta

≤ 0,5 % x
  max

0,99-1,01

≤ 1 % x
  max

≥ 0,998

Hiukkasvaaka

m

370 päivän aikana ennen testausta

≤ 1 % m
  max

0,99–1,01

≤ 1 % m
  max

≥ 0,998

Itsenäiset paineet

p

370 päivän aikana ennen testausta

≤ 1 % p
  max

0,99–1,01

≤ 1 % p
  max

≥ 0,998

Itsenäisten lämpötilasignaalien analogia–digitaalimuunnos

T

370 päivän aikana ennen testausta

≤ 1 % T
  max

0,99–1,01

≤ 1 % T
  max

≥ 0,998

8.1.5   Jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattoreiden järjestelmävasteen ja päivitys- ja kirjaustoimintojen verifiointi

Tässä kohdassa kuvaillaan yleinen menettely jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattoreiden järjestelmävasteen ja päivitys- ja kirjaustoimintojen verifiointia varten. Kompensaatiotyyppisten analysaattoreiden verifiointimenettelyt kuvaillaan 8.1.6 kohdassa.

8.1.5.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Verifiointi on suoritettava jatkuvassa näytteenotossa käytettävän kaasuanalysaattorin asennuksen tai vaihtamisen jälkeen. Verifiointi on tehtävä myös silloin, jos järjestelmä on konfiguroitu uudelleen siten, että järjestelmävaste on voinut muuttua. Verifiointi on tehtävä jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattoreille, joita käytetään muuttuvatilaisissa (NRTC tai LSI-NRTC) testisykleissä tai RMC:ssä, mutta sitä ei tarvitse tehdä eränäytteenoton kaasuanalysaattoreille eikä jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattoreille, joita käytetään pelkästään erillisten moodien NRSC:ssä.

8.1.5.2   Mittausperiaatteet

Tällä testillä verifioidaan, että päivitys- ja kirjaustaajuudet vastaavat yleistä järjestelmävastetta nopeaan muutokseen näytteen pitoisuusarvoissa. Kaasuanalysaattorijärjestelmät on optimoitava niin, että niiden yleinen vaste nopeaan pitoisuuden muutokseen päivitetään ja kirjataan asianmukaisella taajuudella informaation häviämisen estämiseksi. Testillä verifioidaan myös, että jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattorit täyttävät vähimmäisvasteaikaa koskevat vaatimukset.

Vasteajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testauksen aikaisessa mittauksessa (paine, virrat, analysaattoreiden suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat muuttujat). Vasteaika määritetään tekemällä suora kaasukytkentä näytteenottimen imuaukkoon. Kaasukytkennän toteuttavien laitteiden on tehtävä kytkentä alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävien kaasujen on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 prosenttia täydestä asteikosta.

Kunkin yksittäisen kaasukomponentin pitoisuus on kirjattava.

8.1.5.3   Järjestelmävaatimukset

| a) | Järjestelmän vasteajan on oltava ≤ 10 sekuntia ja nousuajan ≤ 5 sekuntia kaikkien mitattavien komponenttien (CO, NOx, 2 ja HC) ja vaihtelualueiden osalta.
  Kaikkia tietoja (pitoisuus, polttoaine- ja ilmavirtaus) on siirrettävä niiden mitattujen vasteaikojen verran ennen liitteessä VII annettujen päästölaskelmien tekemistä. |
| --- | --- |

a)

Järjestelmän vasteajan on oltava ≤ 10 sekuntia ja nousuajan ≤ 5 sekuntia kaikkien mitattavien komponenttien (CO, NOx, 2 ja HC) ja vaihtelualueiden osalta.

Kaikkia tietoja (pitoisuus, polttoaine- ja ilmavirtaus) on siirrettävä niiden mitattujen vasteaikojen verran ennen liitteessä VII annettujen päästölaskelmien tekemistä.

| b) | Jotta voidaan osoittaa päivityksen ja kirjauksen hyväksyttävyys suhteessa järjestelmän yleiseen vasteeseen, järjestelmän on täytettävä toinen seuraavista kriteereistä:






  i) | Keskimääräisen nousuajan ja sen taajuuden tulon, jolla järjestelmä kirjaa päivittyneen pitoisuuden, on oltava vähintään 5. Joka tapauksessa keskimääräinen nousuaika saa olla enintään 10 sekuntia. |
| --- | --- | --- |

b)

Jotta voidaan osoittaa päivityksen ja kirjauksen hyväksyttävyys suhteessa järjestelmän yleiseen vasteeseen, järjestelmän on täytettävä toinen seuraavista kriteereistä:

i)

Keskimääräisen nousuajan ja sen taajuuden tulon, jolla järjestelmä kirjaa päivittyneen pitoisuuden, on oltava vähintään 5. Joka tapauksessa keskimääräinen nousuaika saa olla enintään 10 sekuntia.

| ii) | Taajuuden, jolla järjestelmä kirjaa pitoisuuden, on oltava vähintään 2 Hz (ks. taulukko 6.7). |
| --- | --- |

ii)

Taajuuden, jolla järjestelmä kirjaa pitoisuuden, on oltava vähintään 2 Hz (ks. taulukko 6.7).

8.1.5.4   Menettely

Kunkin jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattorin vasteen verifioimiseksi on käytettävä seuraavaa menettelyä:

| a) | Mittauslaitteisto on käynnistettävä ja sitä on käytettävä valmistajan ohjeiden mukaisesti. Mittausjärjestelmää on säädettävä tarpeen mukaan suorituskyvyn optimoimiseksi. Verifiointi on suoritettava niin, että analysaattoria käytetään samaan tapaan kuin päästötestauksessa. Jos analysaattori käyttää samaa näytteenottojärjestelmää kuin muut analysaattorit ja jos kaasuvirtaus muihin analysaattoreihin vaikuttaa järjestelmän vasteaikaan, muut analysaattorit on käynnistettävä ja niitä on käytettävä verifiointitestin ajan. Verifiointitesti voidaan tehdä niin, että useat analysaattorit käyttävät samaa näytteenottojärjestelmää samanaikaisesti. Jos päästötestauksen aikana käytetään analogisia tai reaaliaikaisia digitaalisia suodattimia, niitä on käytettävä samalla tavalla verifioinnin aikana. |
| --- | --- |

a)

Mittauslaitteisto on käynnistettävä ja sitä on käytettävä valmistajan ohjeiden mukaisesti. Mittausjärjestelmää on säädettävä tarpeen mukaan suorituskyvyn optimoimiseksi. Verifiointi on suoritettava niin, että analysaattoria käytetään samaan tapaan kuin päästötestauksessa. Jos analysaattori käyttää samaa näytteenottojärjestelmää kuin muut analysaattorit ja jos kaasuvirtaus muihin analysaattoreihin vaikuttaa järjestelmän vasteaikaan, muut analysaattorit on käynnistettävä ja niitä on käytettävä verifiointitestin ajan. Verifiointitesti voidaan tehdä niin, että useat analysaattorit käyttävät samaa näytteenottojärjestelmää samanaikaisesti. Jos päästötestauksen aikana käytetään analogisia tai reaaliaikaisia digitaalisia suodattimia, niitä on käytettävä samalla tavalla verifioinnin aikana.

| b) | On suositeltavaa, että laitteistossa, jota käytetään järjestelmän vasteajan validoinnissa, käytetään mahdollisimman lyhyitä kaasunsiirtolinjoja kaikkien liitäntöjen välillä. Nopeatoimisen 3-tieventtiilin (kaksi sisääntuloa ja yksi ulostulo) yhteen sisääntuloon kiinnitetään nollailmalähde nollakaasun ja sekoitettujen vertailukaasujen ohjaamiseksi järjestelmän näytteenottimen sisääntuloon tai näytteenottimen ulostulon lähellä olevaan t-kappaleeseen. Tavallisesti kaasuvirtaus on suurempi kuin näytteenottimen näytevirtaus, ja liika kaasu vuotaa yli näytteenottimen sisääntulosta. Jos kaasuvirtaus on pienempi kuin näytteenottimen virtaus, kaasujen pitoisuudet on korjattava näytteenottimeen virtaavan ilman aiheuttaman laimennuksen ottamiseksi huomioon. Kahta tai useita kaasuja sisältäviä vertailukaasuja voidaan käyttää. Vertailukaasujen sekoittamiseen voidaan käyttää kaasunsekoituslaitetta. Sekoituslaitteen käyttöä suositellaan, kun sekoitetaan keskenään N2:lla ja ilmalla laimennettuja vertailukaasuja.
  Käyttäen kaasunjakajaa sekoitetaan tasaisesti keskenään vertailukaasu, jonka koostumus on NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (täytekaasu N2), ja vertailukaasu, jonka koostumus on NO2 (täytekaasu puhdistettu synteettinen ilma). Soveltuvin osin voidaan käyttää myös vakiomuotoisia kahdesta kaasusta koostuvia vertailukaasuja sekoitetun vertailukaasun sijaan, jonka koostumus on NO-CO-CO2-C3H8-CH4, täytekaasu N2; tällöin on tehtävä erilliset vastetestit kullekin analysaattorille. Kaasunjakajan ulostulo liitetään kolmitieventtiilin toiseen sisääntuloon. Venttiilin ulostulo liitetään analysaattorijärjestelmän näytteenottimen ylivuotoon tai ylivuotoliitäntään, joka sijaitsee näytteenottimen ja kaikkiin verifioitaviin analysaattoreihin menevän siirtolinjan välissä. Välineistön on oltava sellainen, että vältetään kaasunsekoittajan läpi kulkevan virtauksen pysähtymisestä aiheutuvat painepulssit. Kaikki sellaiset kaasun aineosat, jotka eivät ole merkityksellisiä tämän verifioinnin kannalta, jätetään ottamatta huomioon. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää yhtä kaasua sisältäviä kaasupulloja ja vasteaikojen erillistä mittausta. |
| --- | --- |

b)

On suositeltavaa, että laitteistossa, jota käytetään järjestelmän vasteajan validoinnissa, käytetään mahdollisimman lyhyitä kaasunsiirtolinjoja kaikkien liitäntöjen välillä. Nopeatoimisen 3-tieventtiilin (kaksi sisääntuloa ja yksi ulostulo) yhteen sisääntuloon kiinnitetään nollailmalähde nollakaasun ja sekoitettujen vertailukaasujen ohjaamiseksi järjestelmän näytteenottimen sisääntuloon tai näytteenottimen ulostulon lähellä olevaan t-kappaleeseen. Tavallisesti kaasuvirtaus on suurempi kuin näytteenottimen näytevirtaus, ja liika kaasu vuotaa yli näytteenottimen sisääntulosta. Jos kaasuvirtaus on pienempi kuin näytteenottimen virtaus, kaasujen pitoisuudet on korjattava näytteenottimeen virtaavan ilman aiheuttaman laimennuksen ottamiseksi huomioon. Kahta tai useita kaasuja sisältäviä vertailukaasuja voidaan käyttää. Vertailukaasujen sekoittamiseen voidaan käyttää kaasunsekoituslaitetta. Sekoituslaitteen käyttöä suositellaan, kun sekoitetaan keskenään N2:lla ja ilmalla laimennettuja vertailukaasuja.

Käyttäen kaasunjakajaa sekoitetaan tasaisesti keskenään vertailukaasu, jonka koostumus on NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (täytekaasu N2), ja vertailukaasu, jonka koostumus on NO2 (täytekaasu puhdistettu synteettinen ilma). Soveltuvin osin voidaan käyttää myös vakiomuotoisia kahdesta kaasusta koostuvia vertailukaasuja sekoitetun vertailukaasun sijaan, jonka koostumus on NO-CO-CO2-C3H8-CH4, täytekaasu N2; tällöin on tehtävä erilliset vastetestit kullekin analysaattorille. Kaasunjakajan ulostulo liitetään kolmitieventtiilin toiseen sisääntuloon. Venttiilin ulostulo liitetään analysaattorijärjestelmän näytteenottimen ylivuotoon tai ylivuotoliitäntään, joka sijaitsee näytteenottimen ja kaikkiin verifioitaviin analysaattoreihin menevän siirtolinjan välissä. Välineistön on oltava sellainen, että vältetään kaasunsekoittajan läpi kulkevan virtauksen pysähtymisestä aiheutuvat painepulssit. Kaikki sellaiset kaasun aineosat, jotka eivät ole merkityksellisiä tämän verifioinnin kannalta, jätetään ottamatta huomioon. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää yhtä kaasua sisältäviä kaasupulloja ja vasteaikojen erillistä mittausta.

| c) | Tiedot on kerättävä seuraavasti:






  i) | Kytketään venttiili nollakaasun virtauksen käynnistämiseksi. |
| --- | --- | --- |

c)

Tiedot on kerättävä seuraavasti:

i)

Kytketään venttiili nollakaasun virtauksen käynnistämiseksi.

| ii) | Otetaan huomioon vakautumisen vaatima aika, siirtoviipeet ja hitaimman analysaattorin täyden vasteen saavuttaminen. |
| --- | --- |

ii)

Otetaan huomioon vakautumisen vaatima aika, siirtoviipeet ja hitaimman analysaattorin täyden vasteen saavuttaminen.

| iii) | Aloitetaan tietojen kirjaaminen päästötestin aikana käytettävällä taajuudella. Kunkin kirjatun arvon on oltava analysaattorin mittaama ainutkertainen päivitetty pitoisuus; interpolointia tai suodatusta ei saa käyttää kirjattujen arvojen muuttamiseksi. |
| --- | --- |

iii)

Aloitetaan tietojen kirjaaminen päästötestin aikana käytettävällä taajuudella. Kunkin kirjatun arvon on oltava analysaattorin mittaama ainutkertainen päivitetty pitoisuus; interpolointia tai suodatusta ei saa käyttää kirjattujen arvojen muuttamiseksi.

| iv) | Kytketään venttiili sekoitettujen vertailukaasujen johtamiseksi analysaattoreihin. Kirjataan aika arvona t
  0. |
| --- | --- |

iv)

Kytketään venttiili sekoitettujen vertailukaasujen johtamiseksi analysaattoreihin. Kirjataan aika arvona t
  0.

| v) | Otetaan huomioon siirtoviipeet ja hitaimman analysaattorin täyden vasteen saavuttaminen. |
| --- | --- |

v)

Otetaan huomioon siirtoviipeet ja hitaimman analysaattorin täyden vasteen saavuttaminen.

| vi) | Kytketään virtaus, jotta nollakaasu pääsee virtaamaan analysaattoriin. Kirjataan aika arvona t
  100. |
| --- | --- |

vi)

Kytketään virtaus, jotta nollakaasu pääsee virtaamaan analysaattoriin. Kirjataan aika arvona t
  100.

| vii) | Otetaan huomioon siirtoviipeet ja hitaimman analysaattorin täyden vasteen saavuttaminen. |
| --- | --- |

vii)

Otetaan huomioon siirtoviipeet ja hitaimman analysaattorin täyden vasteen saavuttaminen.

| viii) | Toistetaan c alakohdan iv–vii alakohdan vaiheet seitsemän täyden syklin kirjaamiseksi niin, että lopuksi analysaattoreihin virtaa nollakaasua. |
| --- | --- |

viii)

Toistetaan c alakohdan iv–vii alakohdan vaiheet seitsemän täyden syklin kirjaamiseksi niin, että lopuksi analysaattoreihin virtaa nollakaasua.

| ix) | Lopetetaan kirjaaminen. |
| --- | --- |

ix)

Lopetetaan kirjaaminen.

8.1.5.5   Suorituskyvyn arviointi

Kunkin analysaattorin keskimääräinen nousuaika lasketaan käyttämällä 8.1.5.4 kohdan c alakohdan tietoja.

| a) | Jos päätetään osoittaa yhdenmukaisuus 8.1.5.3 kohdan b alakohdan i alakohdan kanssa, sovelletaan seuraavaa menettelyä: Nousuajat (sekunteina) kerrotaan niitä vastaavilla kirjaustaajuuksilla hertseinä (1/s). Kunkin tuloksen arvon on oltava vähintään 5. Jos arvo on pienempi kuin 5, kirjaustaajuutta nostetaan, virtauksia säädetään tai näytteenottojärjestelmän rakennetta muutetaan nousuajan kasvattamiseksi tarpeen mukaan. Digitaalisten suodattimien konfiguraatiota voidaan myös muuttaa nousuajan pidentämiseksi. |
| --- | --- |

a)

Jos päätetään osoittaa yhdenmukaisuus 8.1.5.3 kohdan b alakohdan i alakohdan kanssa, sovelletaan seuraavaa menettelyä: Nousuajat (sekunteina) kerrotaan niitä vastaavilla kirjaustaajuuksilla hertseinä (1/s). Kunkin tuloksen arvon on oltava vähintään 5. Jos arvo on pienempi kuin 5, kirjaustaajuutta nostetaan, virtauksia säädetään tai näytteenottojärjestelmän rakennetta muutetaan nousuajan kasvattamiseksi tarpeen mukaan. Digitaalisten suodattimien konfiguraatiota voidaan myös muuttaa nousuajan pidentämiseksi.

| b) | Jos päätetään osoittaa yhdenmukaisuus tämän jakson 8.1.5.3 kohdan b alakohdan ii alakohdan kanssa, riittää, että osoitetaan 8.1.5.3 kohdan b alakohdan ii alakohdan vaatimusten täyttyvän. |
| --- | --- |

b)

Jos päätetään osoittaa yhdenmukaisuus tämän jakson 8.1.5.3 kohdan b alakohdan ii alakohdan kanssa, riittää, että osoitetaan 8.1.5.3 kohdan b alakohdan ii alakohdan vaatimusten täyttyvän.

8.1.6   Kompensaatiotyyppisten analysaattoreiden nousuajan verifiointi

8.1.6.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Tämä verifiointi on tehtävä jatkuvatoimisten kaasuanalysaattoreiden vasteen määrittämiseksi niin, että yhden analysaattorin vaste kompensoidaan toisen analysaattorin vasteella kaasupäästön määrän selvittämiseksi. Tarkastusta varten vesihöyryä pidetään kaasumaisena aineosana. Verifiointi on tehtävä jatkuvatoimisille analysaattoreille, joita käytetään muuttuvatilaisissa (NRTC tai LSI-NRTC) testisykleissä tai RMC:ssä. Verifiointia ei tarvitse tehdä eränäytteenoton kaasuanalysaattoreille eikä jatkuvatoimisille analysaattoreille, joita käytetään vain erillisten moodien NRSC:ssä. Verifiointi ei kata näytteestä jälkikäsittelyssä poistetun veden vuoksi tehtävää korjausta. Verifiointi on tehtävä alkuasennuksen (eli testikammion käyttöönoton) jälkeen. Merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen voidaan soveltaa 8.1.5 kohdan määräyksiä vasteen yhdenmukaisuuden verifioimiseksi sillä edellytyksellä, että kaikille vaihdetuille komponenteille on jossakin vaiheessa tehty yhdenmukaisen vasteen verifiointi kosteana.

8.1.6.2   Mittausperiaatteet

Tällä menettelyllä verifioidaan jatkuvasti yhdistettävien kaasumittausten aikakohdistus ja yhdenmukainen vaste. Tätä menettelyä varten on varmistettava, että kaikki kompensointialgoritmit ja kosteuskorjaukset ovat toiminnassa.

8.1.6.3   Järjestelmävaatimukset

8.1.5.3 kohdan a alakohdassa esitettyjä yleistä vasteaikaa ja nousuaikaa koskevia vaatimuksia sovelletaan myös kompensaatiotyyppisiin analysaattoreihin. Jos kirjaustaajuus on muu kuin jatkuvasti yhdistetyn tai kompensoidun signaalin päivitystaajuus, käytetään 8.1.5.3 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisessa verifioinnissa alhaisempaa niistä kahdesta taajuudesta.

8.1.6.4   Menettely

Kaikkia 8.1.5.4 kohdan a–c alakohdassa vahvistettuja menettelyitä on käytettävä. Lisäksi on mitattava myös vesihöyryn vaste- ja nousuaika, jos käytetään mitattuun vesihöyryyn perustuvaa kompensaatioalgoritmia. Tässä tapauksessa ainakin yksi käytetyistä kalibrointikaasuista (mutta ei NO2) on kostutettava seuraavasti:

Jos järjestelmässä ei käytetä näytteenkuivainta veden poistamiseksi näytekaasusta, vertailukaasu on kostutettava johtamalla kaasuseos läpi suljetun astian, jossa kaasu kostutetaan korkeimpaan arvioituun päästönäytteenoton aikaiseen näytteen kastepisteeseen kuplittamalla se tislatun veden lävitse. Jos järjestelmässä käytetään testauksen aikana näytteenkuivainta, joka on läpäissyt näytteenkuivaimen verifiointitarkastuksen, kostutettu kaasuseos voidaan johtaa virtaussuunnassa näytteenkuivaimen alapuolelle kuplittamalla se tislatun veden lävitse suljetussa astiassa lämpötilassa 298 ± 10 K (25 ± 10 °C) tai lämpötilassa, joka on suurempi kuin kastepiste. Kaikissa tapauksissa virtaussuunnassa astian alapuolella kostutettu kaasu on pidettävä lämpötilassa, joka on vähintään 5 K (5 °C) suurempi kuin paikallinen kastepiste linjastossa. On huomattava, että mikä tahansa kaasun aineosista voidaan jättää pois, jos se ei ole analysaattorin kannalta merkityksellinen tässä verifioinnissa. Jos jokin kaasun aineosista ei sovellu vesikompensointiin, näiden analysaattoreiden vastetarkastus voidaan tehdä ilman kostutusta.

8.1.7   Moottorin parametrien ja ympäristöolosuhteiden mittaus

Moottorin valmistajan on sovellettava sisäisiä laadunvarmistusmenettelyjä, jotka ovat tunnustettujen kansainvälisten standardien mukaisia. Muutoin noudatetaan seuraavassa kuvailtuja menettelyjä.

8.1.7.1   Vääntömomentin kalibrointi

8.1.7.1.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Kaikki vääntömomentin mittausjärjestelmät, mukaan luettuina dynamometrin vääntömomentin mittausmuuntimet ja -järjestelmät, on kalibroitava alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen käyttämällä esimerkiksi vertailuvoimaa tai vipuvartta, johon on kiinnitetty kuollut paino. Kalibroinnin toistamisesta on päätettävä hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Vääntömomenttianturin tuotos on linearisoitava vääntömomenttimuuntimen valmistajan ohjeiden mukaisesti. Muitakin kalibrointimenettelyjä voidaan käyttää.

8.1.7.1.2   Kalibrointi kuolleella painolla

Tässä menetelmässä käytetään tunnettua voimaa ripustamalla tunnettu paino vipuvarteen tunnetulle etäisyydelle. On huolehdittava siitä, että painon vipuvarsi on kohtisuorassa painovoimaan nähden (eli vaakasuorassa) ja kohtisuorassa dynamometrin pyörimisakseliin nähden. Kunkin asianomaisen vääntömomentin mittausalueen testauksessa käytetään vähintään kuutta kalibrointipainoyhdistelmää niin, että painot jaotellaan suunnilleen tasaisesti mittausalueelle. Dynamometriä heilutetaan tai pyöritetään kalibroinnin aikana kitkan aiheuttaman staattisen hystereesin vähentämiseksi. Kunkin painon aikaansaama voima määritetään kertomalla sen kansainvälisesti jäljitettävä massa maan vetovoiman paikallisella kiihtyvyydellä.

8.1.7.1.3   Kalibrointi venymäanturilla tai mittausrenkaalla

Tässä menetelmässä voima kohdistetaan ripustamalla painoja vipuvarteen (näitä painoja tai vipuvarren pituutta ei käytetä vertailuvääntömomentin määrityksessä) tai käyttämällä dynamometriä erilaisilla vääntömomenteilla. Kunkin asianomaisen vääntömomentin mittausalueen testauksessa käytetään vähintään kuutta voimayhdistelmää niin, että voimat jaotellaan suunnilleen tasaisesti mittausalueelle. Dynamometriä heilutetaan tai pyöritetään kalibroinnin aikana kitkan aiheuttaman staattisen hystereesin vähentämiseksi. Tässä tapauksessa vertailuvääntömomentti määritetään kertomalla vertailumittarin (kuten venymäanturin tai mittausrenkaan) antama voimalukema tehollisella vipuvarren pituudella, joka mitataan pisteestä, jossa voimanmittaus tehdään, dynamometrin pyörimisakseliin. On huolehdittava siitä, että tämä pituus mitataan kohtisuorassa vertailumittarin mittausakseliin ja kohtisuorassa dynamometrin pyörimisakseliin.

8.1.7.2   Paineen, lämpötilan ja kastepisteen kalibrointi

Mittauslaitteet on kalibroitava paineen, lämpötilan ja kastepisteen mittauksen osalta alkuasennuksen yhteydessä. Mittauslaitteen valmistajan ohjeita on noudatettava ja uusintakalibroinnista on päätettävä hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

Jos lämpötilan mittausjärjestelmässä käytetään termoparia, resistiivistä lämpöanturia (RTD) tai termistoriantureita, järjestelmä on kalibroitava 8.1.4.4 kohdan mukaisesti lineaarisuuden verifioimiseksi.

8.1.8   Virtauksiin liittyvät mittaukset

8.1.8.1   Polttoainevirtauksen kalibrointi

Polttoaineen virtausmittarit on kalibroitava alkuasennuksen yhteydessä. Mittauslaitteen valmistajan ohjeita on noudatettava ja uusintakalibroinnista on päätettävä hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

8.1.8.2   Imuilman virtauksen kalibrointi

Imuilman virtausmittarit on kalibroitava alkuasennuksen yhteydessä. Mittauslaitteen valmistajan ohjeita on noudatettava ja uusintakalibroinnista on päätettävä hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

8.1.8.3   Pakokaasun virtauksen kalibrointi

Pakokaasun virtausmittarit on kalibroitava alkuasennuksen yhteydessä. Mittauslaitteen valmistajan ohjeita on noudatettava ja uusintakalibroinnista on päätettävä hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

8.1.8.4   Laimennetun pakokaasuvirran kalibrointi (CVS)

8.1.8.4.1   Yleiskuvaus

| a) | Tässä kohdassa kuvataan vakiotilavuusnäytteenottojärjestelmien (CVS) laimennetun pakokaasun virtausmittareiden kalibrointi. |
| --- | --- |

a)

Tässä kohdassa kuvataan vakiotilavuusnäytteenottojärjestelmien (CVS) laimennetun pakokaasun virtausmittareiden kalibrointi.

| b) | Kalibrointi suoritetaan, kun virtausmittari on asennettuna pysyvään sijaintipaikkaansa. Kalibrointi on tehtävä aina, kun virtausjärjestelmän jokin osa virtaussuunnassa virtausmittarin ylä- tai alapuolella on muuttunut siten, että muutos voi vaikuttaa virtausmittarin kalibrointiin. Kalibrointi on tehtävä CVS:n alkuasennuksen yhteydessä ja aina, kun järjestelmä ei läpäise 8.1.8.5 kohdan mukaista laimennetun pakokaasun virtauksen verifiointia (eli propaanitestiä) ja korjaavilla toimenpiteillä ei kyetä ratkaisemaan ongelmaa. |
| --- | --- |

b)

Kalibrointi suoritetaan, kun virtausmittari on asennettuna pysyvään sijaintipaikkaansa. Kalibrointi on tehtävä aina, kun virtausjärjestelmän jokin osa virtaussuunnassa virtausmittarin ylä- tai alapuolella on muuttunut siten, että muutos voi vaikuttaa virtausmittarin kalibrointiin. Kalibrointi on tehtävä CVS:n alkuasennuksen yhteydessä ja aina, kun järjestelmä ei läpäise 8.1.8.5 kohdan mukaista laimennetun pakokaasun virtauksen verifiointia (eli propaanitestiä) ja korjaavilla toimenpiteillä ei kyetä ratkaisemaan ongelmaa.

| c) | CVS-virtausmittari kalibroidaan käyttäen vertailuvirtausmittaria, kuten aliääniventuria, long-radius-tyyppistä virtaussuutinta, SAO-suutinta (smooth approach orifice), laminaarista virtauselementtiä, sarjaa kriittisen virtauksen ventureita tai yliäänivirtausmittaria. On käytettävä sellaista vertailuvirtausmittaria, joka ilmoittaa kansainvälisesti jäljitettävät määrät ± 1 prosentin epävarmuudella. Vertailuvirtausmittarin virtausvastetta käytetään vertailuarvona CVS-virtausmittarin kalibroinnissa. |
| --- | --- |

c)

CVS-virtausmittari kalibroidaan käyttäen vertailuvirtausmittaria, kuten aliääniventuria, long-radius-tyyppistä virtaussuutinta, SAO-suutinta (smooth approach orifice), laminaarista virtauselementtiä, sarjaa kriittisen virtauksen ventureita tai yliäänivirtausmittaria. On käytettävä sellaista vertailuvirtausmittaria, joka ilmoittaa kansainvälisesti jäljitettävät määrät ± 1 prosentin epävarmuudella. Vertailuvirtausmittarin virtausvastetta käytetään vertailuarvona CVS-virtausmittarin kalibroinnissa.

| d) | Virtaussuunnassa vertailuvirtausmittarin etupuolella ei saa käyttää suodatinta tai muuta paineenrajoitinta, joka voisi vaikuttaa virtaukseen, ellei virtausmittaria ole kalibroitu sellaista paineenrajoitinta käyttäen. |
| --- | --- |

d)

Virtaussuunnassa vertailuvirtausmittarin etupuolella ei saa käyttää suodatinta tai muuta paineenrajoitinta, joka voisi vaikuttaa virtaukseen, ellei virtausmittaria ole kalibroitu sellaista paineenrajoitinta käyttäen.

| e) | Tässä 8.1.8.4 kohdassa kuvaillaan mooliperustainen kalibrointimenettely. Vastaava massaan perustuva menettely esitetään liitteessä VII olevassa 2.5 kohdassa. |
| --- | --- |

e)

Tässä 8.1.8.4 kohdassa kuvaillaan mooliperustainen kalibrointimenettely. Vastaava massaan perustuva menettely esitetään liitteessä VII olevassa 2.5 kohdassa.

| f) | Valmistajan valinnan mukaan kriittisen virtauksen venturi (CFV) tai aliääniventuri (SSV) voidaan kalibrointia varten poistaa pysyvästä sijainnistaan, kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät asennettuna CVS:ään:






  1) | Asennettaessa kriittisen virtauksen venturia tai aliääniventuria CVS:ään on sovellettava hyvää teknistä käytäntöä, jotta varmistetaan, ettei CVS:n sisääntulon ja venturin välille ole tullut vuotoja. |
| --- | --- | --- |

f)

Valmistajan valinnan mukaan kriittisen virtauksen venturi (CFV) tai aliääniventuri (SSV) voidaan kalibrointia varten poistaa pysyvästä sijainnistaan, kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät asennettuna CVS:ään:

1)

Asennettaessa kriittisen virtauksen venturia tai aliääniventuria CVS:ään on sovellettava hyvää teknistä käytäntöä, jotta varmistetaan, ettei CVS:n sisääntulon ja venturin välille ole tullut vuotoja.

| 2) | Venturin ex situ -kalibroinnin jälkeen kaikki venturivirtausyhdistelmät on verifioitava kriittisen virtauksen venturia varten tai vähintään 10 virtauspisteessä aliääniventuria varten käyttämällä 8.1.8.5 kohdassa kuvattua propaanitestiä. Minkään venturin virtauspisteen propaanitestin tulos ei saa ylittää 8.1.8.5.6 kohdan toleranssia. |
| --- | --- |

2)

Venturin ex situ -kalibroinnin jälkeen kaikki venturivirtausyhdistelmät on verifioitava kriittisen virtauksen venturia varten tai vähintään 10 virtauspisteessä aliääniventuria varten käyttämällä 8.1.8.5 kohdassa kuvattua propaanitestiä. Minkään venturin virtauspisteen propaanitestin tulos ei saa ylittää 8.1.8.5.6 kohdan toleranssia.

| 3) | Jotta voidaan verifioida CVS:n ex situ -kalibrointi useammalla kuin yhdellä kriittisen virtauksen venturilla, on toteutettava seuraava verifiointi:






  i) | Käytetään vakiovirtauslaitetta, jolla tuotetaan propaanin vakiovirtaus laimennustunneliin. |
| --- | --- | --- |

3)

Jotta voidaan verifioida CVS:n ex situ -kalibrointi useammalla kuin yhdellä kriittisen virtauksen venturilla, on toteutettava seuraava verifiointi:

i)

Käytetään vakiovirtauslaitetta, jolla tuotetaan propaanin vakiovirtaus laimennustunneliin.

| ii) | Vähintään kymmenen erillisen virtauksen hiilivetypitoisuudet on mitattava SSV-virtausmittaria varten tai kaikki mahdolliset virtayhdistelmät CFV-virtausmittaria varten, ja propaanin virtaus on pidettävä vakiona. |
| --- | --- |

ii)

Vähintään kymmenen erillisen virtauksen hiilivetypitoisuudet on mitattava SSV-virtausmittaria varten tai kaikki mahdolliset virtayhdistelmät CFV-virtausmittaria varten, ja propaanin virtaus on pidettävä vakiona.

| iii) | Hiilivedyn taustapitoisuus laimennusilmassa on mitattava tämän testin alussa ja lopussa. Kukin testin keskimääräinen taustapitoisuus kussakin virtauspisteessä on vähennettävä ennen iv alakohdan regressioanalyysin tekemistä. |
| --- | --- |

iii)

Hiilivedyn taustapitoisuus laimennusilmassa on mitattava tämän testin alussa ja lopussa. Kukin testin keskimääräinen taustapitoisuus kussakin virtauspisteessä on vähennettävä ennen iv alakohdan regressioanalyysin tekemistä.

| iv) | On tehtävä tehon regressio käyttämällä kaikki virtauksen ja korjatun pitoisuuden arvopareja, jotta saadaan muotoa y = a × xb oleva suhde, jossa pitoisuutta käytetään riippumattomana muuttujana ja virtausta riippuvana muuttujana. Jokaisessa datapisteessä edellytetään mitatun virtaukset ja käyrän sopivuuden edustaman arvon eron laskemista. Eron on jokaisessa pisteessä oltava pienempi kuin ± 1 % soveltuvasta regressioarvosta. Arvon b on oltava – 1,005–– 0,995. Jos tulokset eivät ole näiden rajojen mukaiset, on toteutettava 8.1.8.5.1 kohdan a alakohdan mukaisia korjaavia toimia. |
| --- | --- |

iv)

On tehtävä tehon regressio käyttämällä kaikki virtauksen ja korjatun pitoisuuden arvopareja, jotta saadaan muotoa y = a × xb oleva suhde, jossa pitoisuutta käytetään riippumattomana muuttujana ja virtausta riippuvana muuttujana. Jokaisessa datapisteessä edellytetään mitatun virtaukset ja käyrän sopivuuden edustaman arvon eron laskemista. Eron on jokaisessa pisteessä oltava pienempi kuin ± 1 % soveltuvasta regressioarvosta. Arvon b on oltava – 1,005–– 0,995. Jos tulokset eivät ole näiden rajojen mukaiset, on toteutettava 8.1.8.5.1 kohdan a alakohdan mukaisia korjaavia toimia.

8.1.8.4.2   Syrjäytyspumpun kalibrointi

Syrjäytyspumppu (PDP) on kalibroitava, jotta voidaan määrittää virtauksen ja PDP:n nopeuden välinen yhtälö, joka ilmoittaa PDP:n tiivistepintojen kautta tapahtuvan virtausvuodon PDP:n imupaineen funktiona. Kullekin PDP:n käyttönopeudelle on määritettävä ainutkertainen kerroin. PDP-virtausmittari kalibroidaan seuraavasti:

| a) | Järjestelmä kytketään kuvan 6.5 mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Järjestelmä kytketään kuvan 6.5 mukaisesti.

| b) | Vuotojen kalibrointivirtausmittarin ja PDP:n välillä on oltava pienemmät kuin 0,3 prosenttia kokonaisvirtauksesta alhaisimmassa kalibroidussa virtauspisteessä (esimerkiksi pisteessä, jossa paineenrajoitus on suurin ja PDP:n nopeus pienin). |
| --- | --- |

b)

Vuotojen kalibrointivirtausmittarin ja PDP:n välillä on oltava pienemmät kuin 0,3 prosenttia kokonaisvirtauksesta alhaisimmassa kalibroidussa virtauspisteessä (esimerkiksi pisteessä, jossa paineenrajoitus on suurin ja PDP:n nopeus pienin).

| c) | PDP:n ollessa toiminnassa sen sisääntulon lämpötila on pidettävä vakiona ± 2 prosentin sisällä keskimääräisestä absoluuttisesta sisääntulolämpötilasta T
  in. |
| --- | --- |

c)

PDP:n ollessa toiminnassa sen sisääntulon lämpötila on pidettävä vakiona ± 2 prosentin sisällä keskimääräisestä absoluuttisesta sisääntulolämpötilasta T
  in.

| d) | PDP:n nopeus säädetään ensimmäiseen nopeuspisteeseen, jossa pumppu on tarkoitus kalibroida. |
| --- | --- |

d)

PDP:n nopeus säädetään ensimmäiseen nopeuspisteeseen, jossa pumppu on tarkoitus kalibroida.

| e) | Säädettävä kuristin asetetaan täysin auki. |
| --- | --- |

e)

Säädettävä kuristin asetetaan täysin auki.

| f) | PDP:tä käytetään vähintään 3 minuutin ajan järjestelmän vakauttamiseksi. PDP:n ollessa jatkuvasti käynnissä kirjataan sitten seuraavien suureiden keskiarvot vähintään 30 sekunnin ajalta kerätyistä tiedoista:






  i) | Vertailuvirtausmittarin keskimääräinen virtaus,



  ; |
| --- | --- | --- |

f)

PDP:tä käytetään vähintään 3 minuutin ajan järjestelmän vakauttamiseksi. PDP:n ollessa jatkuvasti käynnissä kirjataan sitten seuraavien suureiden keskiarvot vähintään 30 sekunnin ajalta kerätyistä tiedoista:

i)

Formula

| ii) | Keskimääräinen lämpötila PDP:n sisääntulossa, T
  in; |
| --- | --- |

ii)

Keskimääräinen lämpötila PDP:n sisääntulossa, T
  in;

| iii) | Keskimääräinen absoluuttinen staattinen paine PDP:n sisääntulossa, p
  in; |
| --- | --- |

iii)

Keskimääräinen absoluuttinen staattinen paine PDP:n sisääntulossa, p
  in;

| iv) | Keskimääräinen absoluuttinen staattinen paine PDP:n ulostulossa, p
  out; |
| --- | --- |

iv)

Keskimääräinen absoluuttinen staattinen paine PDP:n ulostulossa, p
  out;

| v) | PDP:n keskimääräinen nopeus, n
  PDP. |
| --- | --- |

v)

PDP:n keskimääräinen nopeus, n
  PDP.

| g) | Kuristusventtiili suljetaan vähitellen absoluuttisen paineen p
  in vähentämiseksi PDP:n sisääntulossa. |
| --- | --- |

g)

Kuristusventtiili suljetaan vähitellen absoluuttisen paineen p
  in vähentämiseksi PDP:n sisääntulossa.

| h) | 8.1.8.4.2 kohdan f ja g alakohdan toimenpiteet toistetaan ja tiedot kirjataan vähintään kuudessa kuristimen asennossa, jotka kuvastavat PDP:n sisääntulon mahdollisten käytönaikaisten paineiden koko aluetta. |
| --- | --- |

h)

8.1.8.4.2 kohdan f ja g alakohdan toimenpiteet toistetaan ja tiedot kirjataan vähintään kuudessa kuristimen asennossa, jotka kuvastavat PDP:n sisääntulon mahdollisten käytönaikaisten paineiden koko aluetta.

| i) | PDP kalibroidaan käyttäen kerättyjä tietoja ja liitteessä VII esitettyjä yhtälöitä. |
| --- | --- |

i)

PDP kalibroidaan käyttäen kerättyjä tietoja ja liitteessä VII esitettyjä yhtälöitä.

| j) | Tämän kohdan f–i alakohdan mukaiset vaiheet toistetaan kaikilla PDP:n käyttönopeuksilla. |
| --- | --- |

j)

Tämän kohdan f–i alakohdan mukaiset vaiheet toistetaan kaikilla PDP:n käyttönopeuksilla.

| k) | PDP:n virtausyhtälön määrittämiseksi päästötestausta varten käytetään yhtälöitä, jotka esitetään liitteessä VII olevassa 3 kohdassa (mooliperustainen menetelmä) tai liitteessä VII olevassa 2 kohdassa (massaperustainen menetelmä). |
| --- | --- |

k)

PDP:n virtausyhtälön määrittämiseksi päästötestausta varten käytetään yhtälöitä, jotka esitetään liitteessä VII olevassa 3 kohdassa (mooliperustainen menetelmä) tai liitteessä VII olevassa 2 kohdassa (massaperustainen menetelmä).

| l) | Kalibrointi verifioidaan tekemällä CVS-verifiointi (propaanitarkastus) 8.1.8.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

l)

Kalibrointi verifioidaan tekemällä CVS-verifiointi (propaanitarkastus) 8.1.8.5 kohdan mukaisesti.

| m) | PDP:tä ei saa käyttää kalibroinnin aikana testattua alhaisemmalla syöttöpaineella. |
| --- | --- |

m)

PDP:tä ei saa käyttää kalibroinnin aikana testattua alhaisemmalla syöttöpaineella.

8.1.8.4.3   Kriittisen virtauksen venturin (CFV) kalibrointi

Kriittisen virtauksen venturi (CFV) kalibroidaan sen purkauskertoimen C
  d verifioimiseksi pienimmällä odotettavissa olevalla CFV:n sisään- ja ulostulon välisellä paine-erolla. CFV-virtausmittari kalibroidaan seuraavasti:

| a) | Järjestelmä kytketään kuvan 6.5 mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Järjestelmä kytketään kuvan 6.5 mukaisesti.

| b) | Virtaussuunnassa CFV:n alapuolella oleva puhallin käynnistetään. |
| --- | --- |

b)

Virtaussuunnassa CFV:n alapuolella oleva puhallin käynnistetään.

| c) | CFV:n ollessa toiminnassa sen sisääntulon lämpötila on pidettävä vakiona ± 2 prosentin sisällä keskimääräisestä absoluuttisesta sisääntulolämpötilasta T
  in. |
| --- | --- |

c)

CFV:n ollessa toiminnassa sen sisääntulon lämpötila on pidettävä vakiona ± 2 prosentin sisällä keskimääräisestä absoluuttisesta sisääntulolämpötilasta T
  in.

| d) | Vuotojen kalibrointivirtausmittarin ja CFV:n välillä on oltava pienemmät kuin 0,3 prosenttia kokonaisvirtauksesta suurimmalla paineenrajoituksella. |
| --- | --- |

d)

Vuotojen kalibrointivirtausmittarin ja CFV:n välillä on oltava pienemmät kuin 0,3 prosenttia kokonaisvirtauksesta suurimmalla paineenrajoituksella.

| e) | Säädettävä kuristin asetetaan täysin auki. Säädettävän kuristimen sijaan painetta virtaussuunnassa CFV:n alapuolella voidaan muuttaa muuttamalla puhaltimen nopeutta tai käyttämällä hallittua vuotoa. On huomattava, että joidenkin puhaltimien toiminnassa on rajoituksia kuormittamattomassa tilassa. |
| --- | --- |

e)

Säädettävä kuristin asetetaan täysin auki. Säädettävän kuristimen sijaan painetta virtaussuunnassa CFV:n alapuolella voidaan muuttaa muuttamalla puhaltimen nopeutta tai käyttämällä hallittua vuotoa. On huomattava, että joidenkin puhaltimien toiminnassa on rajoituksia kuormittamattomassa tilassa.

| f) | CFV:tä käytetään vähintään 3 minuutin ajan järjestelmän vakauttamiseksi. CFV pidetään käynnissä ja seuraavien suureiden keskiarvot vähintään 30 sekunnin ajalta kerätyistä tiedoista kirjataan:






  i) | Vertailuvirtausmittarin keskimääräinen virtaus,



  ; |
| --- | --- | --- |

f)

CFV:tä käytetään vähintään 3 minuutin ajan järjestelmän vakauttamiseksi. CFV pidetään käynnissä ja seuraavien suureiden keskiarvot vähintään 30 sekunnin ajalta kerätyistä tiedoista kirjataan:

i)

Formula

| ii) | Vaihtoehtoisesti kalibrointi-ilman keskimääräinen kastepiste, T
  dew. Päästömittausten aikana sallitut olettamukset esitetään liitteessä VII. |
| --- | --- |

ii)

Vaihtoehtoisesti kalibrointi-ilman keskimääräinen kastepiste, T
  dew. Päästömittausten aikana sallitut olettamukset esitetään liitteessä VII.

| iii) | Keskimääräinen lämpötila venturin sisääntulossa, T
  in; |
| --- | --- |

iii)

Keskimääräinen lämpötila venturin sisääntulossa, T
  in;

| iv) | Keskimääräinen absoluuttinen staattinen paine venturin sisääntulossa, p
  in; |
| --- | --- |

iv)

Keskimääräinen absoluuttinen staattinen paine venturin sisääntulossa, p
  in;

| v) | Keskimääräinen staattinen paine-ero CFV:n sisään- ja ulostulon välillä, Δp
  CFV. |
| --- | --- |

v)

Keskimääräinen staattinen paine-ero CFV:n sisään- ja ulostulon välillä, Δp
  CFV.

| g) | Kuristusventtiili suljetaan vähitellen absoluuttisen paineen p
  in vähentämiseksi CFV:n sisääntulossa. |
| --- | --- |

g)

Kuristusventtiili suljetaan vähitellen absoluuttisen paineen p
  in vähentämiseksi CFV:n sisääntulossa.

| h) | Tämän kohdan f ja g alakohdan toimenpiteet toistetaan ja keskimääräiset tiedot kirjataan vähintään kymmenessä kuristimen asennossa siten, että testauksen aikana odotettavissa oleva arvon Δp
  CFV vaihtelualue tulee testatuksi niin täydellisesti kuin käytännössä on mahdollista. Kalibrointikomponentteja tai CVS:n komponentteja ei tarvitse poistaa kalibroinnin suorittamiseksi pienimmillä mahdollisilla paineenrajoituksilla. |
| --- | --- |

h)

Tämän kohdan f ja g alakohdan toimenpiteet toistetaan ja keskimääräiset tiedot kirjataan vähintään kymmenessä kuristimen asennossa siten, että testauksen aikana odotettavissa oleva arvon Δp
  CFV vaihtelualue tulee testatuksi niin täydellisesti kuin käytännössä on mahdollista. Kalibrointikomponentteja tai CVS:n komponentteja ei tarvitse poistaa kalibroinnin suorittamiseksi pienimmillä mahdollisilla paineenrajoituksilla.

| i) | C
  d ja suurin sallittu painesuhde r määritetään liitteessä VII esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

i)

C
  d ja suurin sallittu painesuhde r määritetään liitteessä VII esitetyllä tavalla.

| j) | Arvoa C
  d käytetään CFV:n virtauksen määrittämiseksi päästötestin aikana. CFV:tä ei saa käyttää painesuhteella, joka on pienempi kuin liitteen VII mukaisesti määritetty pienin sallittu arvo r. |
| --- | --- |

j)

Arvoa C
  d käytetään CFV:n virtauksen määrittämiseksi päästötestin aikana. CFV:tä ei saa käyttää painesuhteella, joka on pienempi kuin liitteen VII mukaisesti määritetty pienin sallittu arvo r.

| k) | Kalibrointi verifioidaan tekemällä CVS-verifiointi (eli propaanitarkastus) 8.1.8.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

k)

Kalibrointi verifioidaan tekemällä CVS-verifiointi (eli propaanitarkastus) 8.1.8.5 kohdan mukaisesti.

| l) | Jos CVS on konfiguroitu käyttämään useampaa kuin yhtä CFV:tä samanaikaisesti rinnakkain, CVS on kalibroitava toisella seuraavista menetelmistä:






  i) | Kaikki CFV-yhdistelmät kalibroidaan tämän kohdan ja liitteen VII mukaisesti. Liitteessä VII annetaan ohjeet virtausten laskemiseksi tätä vaihtoehtoa varten. |
| --- | --- | --- |

l)

Jos CVS on konfiguroitu käyttämään useampaa kuin yhtä CFV:tä samanaikaisesti rinnakkain, CVS on kalibroitava toisella seuraavista menetelmistä:

i)

Kaikki CFV-yhdistelmät kalibroidaan tämän kohdan ja liitteen VII mukaisesti. Liitteessä VII annetaan ohjeet virtausten laskemiseksi tätä vaihtoehtoa varten.

| ii) | Kukin CFV kalibroidaan tämän kohdan ja liitteen VII mukaisesti. Liitteessä VII annetaan ohjeet virtausten laskemiseksi tätä vaihtoehtoa varten. |
| --- | --- |

ii)

Kukin CFV kalibroidaan tämän kohdan ja liitteen VII mukaisesti. Liitteessä VII annetaan ohjeet virtausten laskemiseksi tätä vaihtoehtoa varten.

8.1.8.4.4   Aliääniventurin (SSV) kalibrointi

Aliääniventuri (SSV) on kalibroitava kalibrointikertoimen C
  d määrittämiseksi odotettavissa olevien syöttöpaineiden osalta. SSV-virtausmittari kalibroidaan seuraavasti:

| a) | Järjestelmä kytketään kuvan 6.5 mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Järjestelmä kytketään kuvan 6.5 mukaisesti.

| b) | Virtaussuunnassa SSV:n alapuolella oleva puhallin käynnistetään. |
| --- | --- |

b)

Virtaussuunnassa SSV:n alapuolella oleva puhallin käynnistetään.

| c) | Vuotojen kalibrointivirtausmittarin ja SSV:n välillä on oltava pienemmät kuin 0,3 prosenttia kokonaisvirtauksesta suurimmalla paineenrajoituksella. |
| --- | --- |

c)

Vuotojen kalibrointivirtausmittarin ja SSV:n välillä on oltava pienemmät kuin 0,3 prosenttia kokonaisvirtauksesta suurimmalla paineenrajoituksella.

| d) | SSV:n ollessa toiminnassa sen sisääntulon lämpötila on pidettävä vakiona ± 2 prosentin sisällä keskimääräisestä absoluuttisesta sisääntulolämpötilasta T
  in. |
| --- | --- |

d)

SSV:n ollessa toiminnassa sen sisääntulon lämpötila on pidettävä vakiona ± 2 prosentin sisällä keskimääräisestä absoluuttisesta sisääntulolämpötilasta T
  in.

| e) | Säädettävä kuristin tai vaihtuvanopeuksinen puhallin asetetaan niin, että virtaus on suurempi kuin suurin testauksen aikana odotettavissa oleva virtaus. Virtausmääriä ei saa ekstrapoloida kalibroitujen arvojen ulkopuolelle, joten suositeltavaa on varmistaa, että Reynoldsin luku Re SSV:n kurkulla suurimmalla kalibroidulla virtauksella on suurempi kuin suurin testauksen aikana odotettavissa oleva Re:n arvo. |
| --- | --- |

e)

Säädettävä kuristin tai vaihtuvanopeuksinen puhallin asetetaan niin, että virtaus on suurempi kuin suurin testauksen aikana odotettavissa oleva virtaus. Virtausmääriä ei saa ekstrapoloida kalibroitujen arvojen ulkopuolelle, joten suositeltavaa on varmistaa, että Reynoldsin luku Re SSV:n kurkulla suurimmalla kalibroidulla virtauksella on suurempi kuin suurin testauksen aikana odotettavissa oleva Re:n arvo.

| f) | SSV:tä käytetään vähintään 3 minuutin ajan järjestelmän vakauttamiseksi. SSV pidetään käynnissä ja seuraavien suureiden keskiarvot vähintään 30 sekunnin ajalta kerätyistä tiedoista kirjataan:






  i) | Vertailuvirtausmittarin keskimääräinen virtaus,



  ; |
| --- | --- | --- |

f)

SSV:tä käytetään vähintään 3 minuutin ajan järjestelmän vakauttamiseksi. SSV pidetään käynnissä ja seuraavien suureiden keskiarvot vähintään 30 sekunnin ajalta kerätyistä tiedoista kirjataan:

i)

Formula

| ii) | Vaihtoehtoisesti kalibrointi-ilman keskimääräinen kastepiste, T
  dew. Sallitut olettamukset esitetään liitteessä VII; |
| --- | --- |

ii)

Vaihtoehtoisesti kalibrointi-ilman keskimääräinen kastepiste, T
  dew. Sallitut olettamukset esitetään liitteessä VII;

| iii) | Keskimääräinen lämpötila venturin sisääntulossa, T
  in; |
| --- | --- |

iii)

Keskimääräinen lämpötila venturin sisääntulossa, T
  in;

| iv) | Keskimääräinen absoluuttinen staattinen paine venturin sisääntulossa, p
  in; |
| --- | --- |

iv)

Keskimääräinen absoluuttinen staattinen paine venturin sisääntulossa, p
  in;

| v) | Venturin sisääntulon ja venturin kurkun staattisen paineen välinen staattinen paine-ero, Δp
  SSV. |
| --- | --- |

v)

Venturin sisääntulon ja venturin kurkun staattisen paineen välinen staattinen paine-ero, Δp
  SSV.

| g) | Kuristusventtiiliä suljetaan tai puhaltimen nopeutta pienennetään vähitellen virtauksen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

g)

Kuristusventtiiliä suljetaan tai puhaltimen nopeutta pienennetään vähitellen virtauksen vähentämiseksi.

| h) | Tämän kohdan f ja g alakohdan mukaiset vaiheet toistetaan tietojen kirjaamiseksi vähintään kymmenellä virtausarvolla. |
| --- | --- |

h)

Tämän kohdan f ja g alakohdan mukaiset vaiheet toistetaan tietojen kirjaamiseksi vähintään kymmenellä virtausarvolla.

| i) | Määritetään arvojen C
  d ja Re välinen funktionaalinen kaava käyttämällä kerättyjä tietoja ja liitteessä VII annettuja yhtälöitä. |
| --- | --- |

i)

Määritetään arvojen C
  d ja Re välinen funktionaalinen kaava käyttämällä kerättyjä tietoja ja liitteessä VII annettuja yhtälöitä.

| j) | Kalibrointi verifioidaan tekemällä CVS-verifiointi (propaanitarkastus) 8.1.8.5 kohdan mukaisesti käyttäen uutta yhtälöä C
  d v. Re. |
| --- | --- |

j)

Kalibrointi verifioidaan tekemällä CVS-verifiointi (propaanitarkastus) 8.1.8.5 kohdan mukaisesti käyttäen uutta yhtälöä C
  d v. Re.

| k) | SSV:tä voidaan käyttää vain pienimmän ja suurimman kalibroidun virtausmäärän välisellä alueella. |
| --- | --- |

k)

SSV:tä voidaan käyttää vain pienimmän ja suurimman kalibroidun virtausmäärän välisellä alueella.

| l) | SSV:n virtauksen määrittämiseksi testin aikana käytetään yhtälöitä, jotka esitetään liitteessä VII olevassa 3 kohdassa (mooliperustainen menetelmä) tai liitteessä VII olevassa 2 kohdassa (massaperustainen menetelmä). |
| --- | --- |

l)

SSV:n virtauksen määrittämiseksi testin aikana käytetään yhtälöitä, jotka esitetään liitteessä VII olevassa 3 kohdassa (mooliperustainen menetelmä) tai liitteessä VII olevassa 2 kohdassa (massaperustainen menetelmä).

8.1.8.4.5   Yliäänikalibrointi (varalla)

Kuva 6.5

CVS-kalibrointi laimennetulla pakokaasuvirtauksella

Vaihtuvanopeuksinen puhallin

Virtaussuunnasssa CFV jälkeen oleva paineensäätö

Säädettävä kuristin

Vertailuvirtausmittari

Vertailuvirtausmittari

Säädettävä kuristin

Vertailuvirtausmittari

Puhallin

8.1.8.5   CVS:n ja eränäytteenottimen verifiointi (propaanitarkastus)

8.1.8.5.1   Johdanto

| a) | Propaanitarkastus toimii vakiotilavuusnäytteenottimen (CVS) verifiointina sen tarkastamiseksi, esiintyykö laimennetun pakokaasuvirtauksen mitatuissa arvoissa poikkeavuuksia. Propaanitarkastus toimii myös eränäytteenottimen verifioinnissa mahdollisten poikkeamien havaitsemiseksi eränäytteenottojärjestelmässä, jolla otetaan näyte vakiotilavuusnäytteenottimesta (vrt. tämän kohdan f alakohta). Hyvää teknistä käytäntöä noudattaen ja turvallisia menetelmiä soveltaen tämä tarkastus voidaan tehdä myös muulla kaasulla kuin propaanilla, esimerkiksi CO2:lla tai CO:lla. Jos propaanitesti ei mene läpi, järjestelmässä voi olla ongelmia, jotka voivat edellyttää korjaavia toimenpiteitä seuraavasti:






  i) | Analysaattori on väärin kalibroitu. FID-analysaattori on kalibroitava uudelleen, korjattava tai vaihdettava. |
| --- | --- | --- |

a)

Propaanitarkastus toimii vakiotilavuusnäytteenottimen (CVS) verifiointina sen tarkastamiseksi, esiintyykö laimennetun pakokaasuvirtauksen mitatuissa arvoissa poikkeavuuksia. Propaanitarkastus toimii myös eränäytteenottimen verifioinnissa mahdollisten poikkeamien havaitsemiseksi eränäytteenottojärjestelmässä, jolla otetaan näyte vakiotilavuusnäytteenottimesta (vrt. tämän kohdan f alakohta). Hyvää teknistä käytäntöä noudattaen ja turvallisia menetelmiä soveltaen tämä tarkastus voidaan tehdä myös muulla kaasulla kuin propaanilla, esimerkiksi CO2:lla tai CO:lla. Jos propaanitesti ei mene läpi, järjestelmässä voi olla ongelmia, jotka voivat edellyttää korjaavia toimenpiteitä seuraavasti:

i)

Analysaattori on väärin kalibroitu. FID-analysaattori on kalibroitava uudelleen, korjattava tai vaihdettava.

| ii) | CVS-tunneli, liitännät, kiinnikkeet ja HC-näytteenottojärjestelmä on tarkastettava vuotojen varalta 8.1.8.7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

ii)

CVS-tunneli, liitännät, kiinnikkeet ja HC-näytteenottojärjestelmä on tarkastettava vuotojen varalta 8.1.8.7 kohdan mukaisesti.

| iii) | Sekoituksen oikeellisuus on verifioitava 9.2.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

iii)

Sekoituksen oikeellisuus on verifioitava 9.2.2 kohdan mukaisesti.

| iv) | Näytteenottojärjestelmän hiilivetykontaminaatiota koskeva verifiointi on tehtävä 7.3.1.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

iv)

Näytteenottojärjestelmän hiilivetykontaminaatiota koskeva verifiointi on tehtävä 7.3.1.2 kohdan mukaisesti.

| v) | CVS:n kalibroinnin muutos. Kalibroidaan CVS-virtausmittari käyttöpaikalla 8.1.8.4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

v)

CVS:n kalibroinnin muutos. Kalibroidaan CVS-virtausmittari käyttöpaikalla 8.1.8.4 kohdan mukaisesti.

| vi) | Muita ongelmia CVS:n tai näytteenoton verifiointilaitteistoissa tai -ohjelmistoissa. CVS-järjestelmä, CVS:n verifiointilaitteisto ja ohjelmisto tarkastetaan poikkeamien varalta. |
| --- | --- |

vi)

Muita ongelmia CVS:n tai näytteenoton verifiointilaitteistoissa tai -ohjelmistoissa. CVS-järjestelmä, CVS:n verifiointilaitteisto ja ohjelmisto tarkastetaan poikkeamien varalta.

| b) | Propaanitarkastuksessa käytetään C3H8:n vertailumassaa tai vertailuvirtausta merkkikaasuna CVS-järjestelmässä. Jos käytetään vertailuvirtausta, C3H8:n ihanteellisesta poikkeava käyttäytyminen vertailuvirtausmittarissa on selvitettävä. Tiettyjen virtausmittareiden kalibrointi ja käyttö kuvaillaan liitteessä VII olevassa 2 kohdassa (mooliperustainen menetelmä) ja VII olevassa 3 kohdassa (massaperustainen menetelmä). 8.1.8.5 kohdan ja liitteen VII yhteydessä ei voida soveltaa ideaalikaasuolettamusta. Propaanitarkastuksessa verrataan syötetyn C3H8:n laskettua massaa vertailuarvoon HC-mittausten ja CVS-virtausmittausten avulla. |
| --- | --- |

b)

Propaanitarkastuksessa käytetään C3H8:n vertailumassaa tai vertailuvirtausta merkkikaasuna CVS-järjestelmässä. Jos käytetään vertailuvirtausta, C3H8:n ihanteellisesta poikkeava käyttäytyminen vertailuvirtausmittarissa on selvitettävä. Tiettyjen virtausmittareiden kalibrointi ja käyttö kuvaillaan liitteessä VII olevassa 2 kohdassa (mooliperustainen menetelmä) ja VII olevassa 3 kohdassa (massaperustainen menetelmä). 8.1.8.5 kohdan ja liitteen VII yhteydessä ei voida soveltaa ideaalikaasuolettamusta. Propaanitarkastuksessa verrataan syötetyn C3H8:n laskettua massaa vertailuarvoon HC-mittausten ja CVS-virtausmittausten avulla.

8.1.8.5.2   Menetelmä tunnetun propaanimäärän syöttämiseksi CVS-järjestelmään

CVS-näytteenottojärjestelmän ja analysointijärjestelmän kokonaistarkkuus on määritettävä johtamalla tunnettu massa epäpuhtauskaasua järjestelmään sen toimiessa normaalisti. Pilaava aine analysoidaan ja sen massa lasketaan liitteen VII mukaisesti. Tähän voidaan käyttää jompaakumpaa seuraavista menetelmistä.

| a) | Mittaus gravimetrisellä menetelmällä: Pienen, hiilimonoksidilla tai propaanilla täytetyn sylinterin massa määritetään ± 0,01 gramman tarkkuudella. CVS-järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan samalla, kun järjestelmään syötetään hiilimonoksidia tai propaania. Syötetyn puhtaan kaasun määrä määritetään painoerot punnitsemalla. Kaasunäyte analysoidaan tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa lasketaan. |
| --- | --- |

a)

Mittaus gravimetrisellä menetelmällä: Pienen, hiilimonoksidilla tai propaanilla täytetyn sylinterin massa määritetään ± 0,01 gramman tarkkuudella. CVS-järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan samalla, kun järjestelmään syötetään hiilimonoksidia tai propaania. Syötetyn puhtaan kaasun määrä määritetään painoerot punnitsemalla. Kaasunäyte analysoidaan tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa lasketaan.

| b) | Mittaus kriittisen virtauksen suuttimen avulla: CVS-järjestelmään johdetaan tunnettu määrä puhdasta kaasua (hiilimonoksidia tai propaania) kalibroidun kriittisen virtauksen suuttimen kautta. Jos syöttöpaine on riittävän suuri, kriittisen virtauksen suuttimen avulla säädettävä virtaus ei ole riippuvainen suuttimen ulostulopaineesta (kriittisestä virtauksesta). CVS-järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan. Kaasunäyte analysoidaan tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa lasketaan. |
| --- | --- |

b)

Mittaus kriittisen virtauksen suuttimen avulla: CVS-järjestelmään johdetaan tunnettu määrä puhdasta kaasua (hiilimonoksidia tai propaania) kalibroidun kriittisen virtauksen suuttimen kautta. Jos syöttöpaine on riittävän suuri, kriittisen virtauksen suuttimen avulla säädettävä virtaus ei ole riippuvainen suuttimen ulostulopaineesta (kriittisestä virtauksesta). CVS-järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan. Kaasunäyte analysoidaan tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa lasketaan.

8.1.8.5.3   Propaanitarkastuksen valmistelu

Propaanitarkastus on valmisteltava seuraavasti:

| a) | Jos vertailuvirtauksen sijasta käytetään C3H8:n vertailumassaa, on hankittava C3H8:lla täytetty sylinteri. Vertailusylinterin C3H8-massa määritetään ± 0,5 prosentin tarkkuudella siitä C3H8:n määrästä, joka odotetaan käytettävän. |
| --- | --- |

a)

Jos vertailuvirtauksen sijasta käytetään C3H8:n vertailumassaa, on hankittava C3H8:lla täytetty sylinteri. Vertailusylinterin C3H8-massa määritetään ± 0,5 prosentin tarkkuudella siitä C3H8:n määrästä, joka odotetaan käytettävän.

| b) | Valitaan asianmukaiset CVS:n ja C3H8:n virtaukset. |
| --- | --- |

b)

Valitaan asianmukaiset CVS:n ja C3H8:n virtaukset.

| c) | Valitaan C3H8:n injektointiportti CVS-järjestelmässä. Portin on sijaittava niin lähellä kohtaa, jossa moottorin pakokaasujärjestelmä ohjataan CVS-järjestelmään, kuin käytännössä on mahdollista. Liitetään C3H8-sylinteri injektointijärjestelmään. |
| --- | --- |

c)

Valitaan C3H8:n injektointiportti CVS-järjestelmässä. Portin on sijaittava niin lähellä kohtaa, jossa moottorin pakokaasujärjestelmä ohjataan CVS-järjestelmään, kuin käytännössä on mahdollista. Liitetään C3H8-sylinteri injektointijärjestelmään.

| d) | CVS-järjestelmää käytetään ja se vakautetaan. |
| --- | --- |

d)

CVS-järjestelmää käytetään ja se vakautetaan.

| e) | Näytteenottojärjestelmässä olevat mahdolliset lämmönvaihtimet esilämmitetään tai esijäähdytetään. |
| --- | --- |

e)

Näytteenottojärjestelmässä olevat mahdolliset lämmönvaihtimet esilämmitetään tai esijäähdytetään.

| f) | Lämmitettyjen ja jäähdytettyjen osien, kuten näytteenottolinjojen, suodattimien, jäähdyttimien ja pumppujen annetaan vakautua toimintalämpötilaan. |
| --- | --- |

f)

Lämmitettyjen ja jäähdytettyjen osien, kuten näytteenottolinjojen, suodattimien, jäähdyttimien ja pumppujen annetaan vakautua toimintalämpötilaan.

| g) | Tarvittaessa tehdään HC-näytteenottojärjestelmän tyhjöpuolen vuotoverifiointi 8.1.8.7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

g)

Tarvittaessa tehdään HC-näytteenottojärjestelmän tyhjöpuolen vuotoverifiointi 8.1.8.7 kohdan mukaisesti.

8.1.8.5.4   HC-näytteenottojärjestelmän valmistelu propaanitarkastusta varten

HC-näytteenottojärjestelmän tyhjöpuolen vuotoverifiointi voidaan tehdä tämän kohdan g alakohdan mukaisesti. Tätä menettelyä käyttäessä voidaan käyttää 7.3.1.2 kohdassa tarkoitettua HC-kontaminaation verifiointimenettelyä. Jos tyhjöpuolen vuototestiä ei tehdä g alakohdan mukaisesti, HC-näytteenottojärjestelmä on nollattava, kohdistettava ja verifioitava kontaminaation osalta seuraavasti:

| a) | Valitaan alin HC-analysaattorin mittausalue, jolla voidaan mitata CVS:n odotettavissa oleva C3H8-pitoisuus sekä C3H8-virtaus. |
| --- | --- |

a)

Valitaan alin HC-analysaattorin mittausalue, jolla voidaan mitata CVS:n odotettavissa oleva C3H8-pitoisuus sekä C3H8-virtaus.

| b) | HC-analysaattori nollataan johtamalla analysaattorin aukkoon nollailmaa. |
| --- | --- |

b)

HC-analysaattori nollataan johtamalla analysaattorin aukkoon nollailmaa.

| c) | HC-analysaattori kohdistetaan johtamalla analysaattorin aukkoon C3H8-vertailukaasua. |
| --- | --- |

c)

HC-analysaattori kohdistetaan johtamalla analysaattorin aukkoon C3H8-vertailukaasua.

| d) | Nollailmaa ylivuodatetaan HC-näytteenottimelta tai liitokseen, joka sijaitsee HC-näytteenottimen ja siirtolinjan välissä. |
| --- | --- |

d)

Nollailmaa ylivuodatetaan HC-näytteenottimelta tai liitokseen, joka sijaitsee HC-näytteenottimen ja siirtolinjan välissä.

| e) | HC-näytteenottojärjestelmän vakaa HC-pitoisuus mitataan ylivuotonollailman virtauksen aikana. Erissä tapahtuvassa HC-mittauksessa eräsäiliö (kuten pussi) täytetään ja HC-ylivuodon pitoisuus mitataan. |
| --- | --- |

e)

HC-näytteenottojärjestelmän vakaa HC-pitoisuus mitataan ylivuotonollailman virtauksen aikana. Erissä tapahtuvassa HC-mittauksessa eräsäiliö (kuten pussi) täytetään ja HC-ylivuodon pitoisuus mitataan.

| f) | Jos ylivuodon HC-pitoisuus on suurempi kuin 2 μmol/mol, menettelyä ei voida jatkaa ennen kuin kontaminaatio on eliminoitu. Kontaminaation lähde on määritettävä ja tehtävä korjaavia toimenpiteitä, kuten puhdistettava järjestelmä tai vaihdettava kontaminoituneet osuudet. |
| --- | --- |

f)

Jos ylivuodon HC-pitoisuus on suurempi kuin 2 μmol/mol, menettelyä ei voida jatkaa ennen kuin kontaminaatio on eliminoitu. Kontaminaation lähde on määritettävä ja tehtävä korjaavia toimenpiteitä, kuten puhdistettava järjestelmä tai vaihdettava kontaminoituneet osuudet.

| g) | Kun ylivuodon HC-pitoisuus on enintään 2 μmol/mol, tämä arvo kirjataan arvona x
  HCinit, ja sitä käytetään HC-kontaminaation korjaamiseen liitteessä VII olevan 2 kohdan (massaperustainen menetelmä) tai liitteessä VII olevan 3 kohdan (mooliperustainen menetelmä) mukaisesti. |
| --- | --- |

g)

Kun ylivuodon HC-pitoisuus on enintään 2 μmol/mol, tämä arvo kirjataan arvona x
  HCinit, ja sitä käytetään HC-kontaminaation korjaamiseen liitteessä VII olevan 2 kohdan (massaperustainen menetelmä) tai liitteessä VII olevan 3 kohdan (mooliperustainen menetelmä) mukaisesti.

8.1.8.5.5   Propaanitarkastuksen suorittaminen

| a) | Propaanitarkastus tehdään seuraavasti:






  i) | Erinä tehtävää HC-näytteenottoa varten on laitteistoon liitettävä puhtaat talteenottovälineet, kuten tyhjennetyt pussit. |
| --- | --- | --- |

a)

Propaanitarkastus tehdään seuraavasti:

i)

Erinä tehtävää HC-näytteenottoa varten on laitteistoon liitettävä puhtaat talteenottovälineet, kuten tyhjennetyt pussit.

| ii) | HC-mittauslaitteita käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

ii)

HC-mittauslaitteita käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti.

| iii) | Jos laimennusilman HC-taustapitoisuuksien vuoksi tarvitaan korjausta, laimennusilman tausta-HC on mitattava ja kirjattava. |
| --- | --- |

iii)

Jos laimennusilman HC-taustapitoisuuksien vuoksi tarvitaan korjausta, laimennusilman tausta-HC on mitattava ja kirjattava.

| iv) | Kaikki integrointilaitteet on nollattava. |
| --- | --- |

iv)

Kaikki integrointilaitteet on nollattava.

| v) | Näytteenotto aloitetaan ja virtauksen integrointilaitteet käynnistetään. |
| --- | --- |

v)

Näytteenotto aloitetaan ja virtauksen integrointilaitteet käynnistetään.

| vi) | C3H8:aa vapautetaan valitulla nopeudella. Jos käytetään C3H8:n vertailuvirtausta, kyseisen virtauksen integrointi aloitetaan. |
| --- | --- |

vi)

C3H8:aa vapautetaan valitulla nopeudella. Jos käytetään C3H8:n vertailuvirtausta, kyseisen virtauksen integrointi aloitetaan.

| vii) | C3H8:n vapauttamista jatketaan kunnes sitä on vapautettu vähintään riittävästi, jotta voidaan tarkasti määrittää C3H8:n vertailupitoisuus ja mitattu pitoisuus. |
| --- | --- |

vii)

C3H8:n vapauttamista jatketaan kunnes sitä on vapautettu vähintään riittävästi, jotta voidaan tarkasti määrittää C3H8:n vertailupitoisuus ja mitattu pitoisuus.

| viii) | C3H8-sylinteri suljetaan ja näytteenottoa jatketaan kunnes näytteen siirtymisen ja analysaattorin vasteen aiheuttamat viipeet ovat umpeutuneet. |
| --- | --- |

viii)

C3H8-sylinteri suljetaan ja näytteenottoa jatketaan kunnes näytteen siirtymisen ja analysaattorin vasteen aiheuttamat viipeet ovat umpeutuneet.

| ix) | Näytteenotto lopetetaan ja integrointilaitteet pysäytetään. |
| --- | --- |

ix)

Näytteenotto lopetetaan ja integrointilaitteet pysäytetään.

| b) | Jos käytetään kriittisen virtauksen suuttimeen perustuvaa mittausta, voidaan propaanitarkastuksessa käyttää seuraavaa vaihtoehtoista menettelyä 8.1.8.5.5 kohdan a alakohdassa esitetyn menetelmän sijasta.






  i) | Erinä tehtävää HC-näytteenottoa varten on laitteistoon liitettävä puhtaat talteenottovälineet, kuten tyhjennetyt pussit. |
| --- | --- | --- |

b)

Jos käytetään kriittisen virtauksen suuttimeen perustuvaa mittausta, voidaan propaanitarkastuksessa käyttää seuraavaa vaihtoehtoista menettelyä 8.1.8.5.5 kohdan a alakohdassa esitetyn menetelmän sijasta.

i)

Erinä tehtävää HC-näytteenottoa varten on laitteistoon liitettävä puhtaat talteenottovälineet, kuten tyhjennetyt pussit.

| ii) | HC-mittauslaitteita käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

ii)

HC-mittauslaitteita käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti.

| iii) | Jos laimennusilman HC-taustapitoisuuksien vuoksi tarvitaan korjausta, laimennusilman tausta-HC on mitattava ja kirjattava. |
| --- | --- |

iii)

Jos laimennusilman HC-taustapitoisuuksien vuoksi tarvitaan korjausta, laimennusilman tausta-HC on mitattava ja kirjattava.

| iv) | Kaikki integrointilaitteet on nollattava. |
| --- | --- |

iv)

Kaikki integrointilaitteet on nollattava.

| v) | C3H8-vertailukaasua sisältävää sylinteriä tyhjennetään valitulla nopeudella. |
| --- | --- |

v)

C3H8-vertailukaasua sisältävää sylinteriä tyhjennetään valitulla nopeudella.

| vi) | Näytteenotto aloitetaan ja mahdolliset virtauksen integrointilaitteet käynnistetään, kun on varmistettu, että HC-pitoisuus pysyy vakaana. |
| --- | --- |

vi)

Näytteenotto aloitetaan ja mahdolliset virtauksen integrointilaitteet käynnistetään, kun on varmistettu, että HC-pitoisuus pysyy vakaana.

| vii) | Sylinterin sisällön vapauttamista jatketaan kunnes C3H8:a on vapautettu vähintään riittävästi, jotta voidaan tarkasti määrittää C3H8:n vertailupitoisuus ja mitattu pitoisuus. |
| --- | --- |

vii)

Sylinterin sisällön vapauttamista jatketaan kunnes C3H8:a on vapautettu vähintään riittävästi, jotta voidaan tarkasti määrittää C3H8:n vertailupitoisuus ja mitattu pitoisuus.

| viii) | Integrointilaitteet pysäytetään. |
| --- | --- |

viii)

Integrointilaitteet pysäytetään.

| ix) | C3H8-vertailukaasua sisältävä sylinteri suljetaan. |
| --- | --- |

ix)

C3H8-vertailukaasua sisältävä sylinteri suljetaan.

8.1.8.5.6   Propaanitarkastuksen arviointi

Tarkastuksen jälkeen suoritetaan seuraavat toimenpiteet:

| a) | Jos on käytetty eränäytteenottoa, näyte-erät analysoidaan niin pian kuin se on käytännössä mahdollista. |
| --- | --- |

a)

Jos on käytetty eränäytteenottoa, näyte-erät analysoidaan niin pian kuin se on käytännössä mahdollista.

| b) | Kun HC on analysoitu, tehdään kontaminaatio- ja taustakorjaukset. |
| --- | --- |

b)

Kun HC on analysoitu, tehdään kontaminaatio- ja taustakorjaukset.

| c) | CVS- ja HC-tietoihin perustuva C3H8:n kokonaismassa lasketaan liitteessä VII kuvaillulla tavalla käyttäen C3H8:n moolimassaa M
  C3H8 HC:n efektiivisen moolimassan M
  HC sijasta. |
| --- | --- |

c)

CVS- ja HC-tietoihin perustuva C3H8:n kokonaismassa lasketaan liitteessä VII kuvaillulla tavalla käyttäen C3H8:n moolimassaa M
  C3H8 HC:n efektiivisen moolimassan M
  HC sijasta.

| d) | Jos käytetään vertailumassaa (gravimetrinen menetelmä), määritetään sylinterin propaanimassa ± 0,5 prosentin tarkkuudella, ja C3H8:n vertailumassa määritetään vähentämällä tyhjän sylinterin propaanimassa täyden sylinterin propaanimassasta. Jos käytetään kriittisen virtauksen suuttimen avulla tapahtuvaa mittausta, propaanimassa määritetään virtausnopeutena kerrottuna testausajalla. |
| --- | --- |

d)

Jos käytetään vertailumassaa (gravimetrinen menetelmä), määritetään sylinterin propaanimassa ± 0,5 prosentin tarkkuudella, ja C3H8:n vertailumassa määritetään vähentämällä tyhjän sylinterin propaanimassa täyden sylinterin propaanimassasta. Jos käytetään kriittisen virtauksen suuttimen avulla tapahtuvaa mittausta, propaanimassa määritetään virtausnopeutena kerrottuna testausajalla.

| e) | C3H8:n vertailumassa vähennetään lasketusta massasta. Jos erotus on ± 3,0 prosentin rajoissa vertailumassasta, CVS läpäisee verifioinnin. |
| --- | --- |

e)

C3H8:n vertailumassa vähennetään lasketusta massasta. Jos erotus on ± 3,0 prosentin rajoissa vertailumassasta, CVS läpäisee verifioinnin.

8.1.8.5.7   Hiukkaspäästöjen toisiolaimennusjärjestelmän verifiointi

Kun propaanitarkastus on toistettava hiukkaspäästöjen toisiolaimennusjärjestelmän toiminnan verifiointia varten, on noudatettava a–d alakohdassa kuvailtua menettelyä.

| a) | HC-näytteenottojärjestelmä konfiguroidaan niin, että näyte otetaan läheltä eränäytteenottimen talteenottovälinettä (kuten hiukkassuodatinta). Jos absoluuttinen paine tässä kohdassa on liian alhainen HC-näytteen ottamiseksi, näyte voidaan ottaa eränäytteenottimen pumpun ulostulosta. Kun näyte otetaan pumpun ulostulosta, on huomattava, että muutoin hyväksyttävä vuoto virtaussuunnassa eränäytteenottimen virtausmittarin alapuolella aiheuttaa sen, että propaanitarkastuksen tulos ei näennäisesti ole hyväksyttävä. |
| --- | --- |

a)

HC-näytteenottojärjestelmä konfiguroidaan niin, että näyte otetaan läheltä eränäytteenottimen talteenottovälinettä (kuten hiukkassuodatinta). Jos absoluuttinen paine tässä kohdassa on liian alhainen HC-näytteen ottamiseksi, näyte voidaan ottaa eränäytteenottimen pumpun ulostulosta. Kun näyte otetaan pumpun ulostulosta, on huomattava, että muutoin hyväksyttävä vuoto virtaussuunnassa eränäytteenottimen virtausmittarin alapuolella aiheuttaa sen, että propaanitarkastuksen tulos ei näennäisesti ole hyväksyttävä.

| b) | Propaanitarkastus on uusittava tämän kohdan mukaisesti mutta niin, että HC-näyte otetaan eränäytteenottimesta. |
| --- | --- |

b)

Propaanitarkastus on uusittava tämän kohdan mukaisesti mutta niin, että HC-näyte otetaan eränäytteenottimesta.

| c) | C3H8-massa lasketaan niin, että huomioon otetaan mahdollinen eränäytteenottimen toinen laimennus. |
| --- | --- |

c)

C3H8-massa lasketaan niin, että huomioon otetaan mahdollinen eränäytteenottimen toinen laimennus.

| d) | C3H8:n vertailumassa vähennetään lasketusta massasta. Jos erotus on ± 5,0 prosentin rajoissa vertailumassasta, eränäytteenottimen läpäisee verifioinnin. Jos ei, on ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

d)

C3H8:n vertailumassa vähennetään lasketusta massasta. Jos erotus on ± 5,0 prosentin rajoissa vertailumassasta, eränäytteenottimen läpäisee verifioinnin. Jos ei, on ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin.

8.1.8.5.8   Näytteenkuivaimen toiminnan verifiointi

Jos käytetään kosteusanturia, jolla seurataan jatkuvasti kastepistettä näytteenkuivaimen ulostulossa, tätä testiä ei tarvitse tehdä, kunhan varmistetaan, että kuivaimen ulostulon kosteus on vaimennus-, interferenssi- ja kompensaatiotesteissä käytettyjä vähimmäisarvoja pienempi.

| a) | Jos käytetään näytteenkuivainta 9.3.2.3.1 kohdassa sallitulla tavalla veden poistamiseksi näytekaasusta, sen suorituskyky on verifioitava asennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen, jos kyseessä on jäähdytin. Jos kyseessä on osmoottinen kalvokuivain, suorituskyky on verifioitava asennuksen yhteydessä, merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen ja 35 päivän aikana ennen testausta. |
| --- | --- |

a)

Jos käytetään näytteenkuivainta 9.3.2.3.1 kohdassa sallitulla tavalla veden poistamiseksi näytekaasusta, sen suorituskyky on verifioitava asennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen, jos kyseessä on jäähdytin. Jos kyseessä on osmoottinen kalvokuivain, suorituskyky on verifioitava asennuksen yhteydessä, merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen ja 35 päivän aikana ennen testausta.

| b) | Vesi voi heikentää analysaattorin kykyä mitata haluttua pakokaasun aineosaa oikein, ja siksi vettä joskus poistetaan ennen kuin näyte saapuu analysaattoriin. Vesi voi esimerkiksi vaikuttaa negatiivisesti kemiluminesenssi-ilmaisimen (CLD) NOx-vasteeseen törmäysvaimennuksen vuoksi, ja se voi vaikuttaa positiivisesti ei-dispersoivaan infrapuna-analysaattoriin (NDIR) aiheuttamalla samankaltaisen vasteen kuin CO. |
| --- | --- |

b)

Vesi voi heikentää analysaattorin kykyä mitata haluttua pakokaasun aineosaa oikein, ja siksi vettä joskus poistetaan ennen kuin näyte saapuu analysaattoriin. Vesi voi esimerkiksi vaikuttaa negatiivisesti kemiluminesenssi-ilmaisimen (CLD) NOx-vasteeseen törmäysvaimennuksen vuoksi, ja se voi vaikuttaa positiivisesti ei-dispersoivaan infrapuna-analysaattoriin (NDIR) aiheuttamalla samankaltaisen vasteen kuin CO.

| c) | Näytteenkuivaimen on täytettävä 9.3.2.3.1 kohdassa määrätyt vaatimukset kastepisteen T
  dew ja absoluuttisen paineen p
  total osalta virtaussuunnassa osmoottisen kalvokuivaimen tai jäähdyttimen alapuolella. |
| --- | --- |

c)

Näytteenkuivaimen on täytettävä 9.3.2.3.1 kohdassa määrätyt vaatimukset kastepisteen T
  dew ja absoluuttisen paineen p
  total osalta virtaussuunnassa osmoottisen kalvokuivaimen tai jäähdyttimen alapuolella.

| d) | Näytteenkuivaimen suorituskyvyn verifioimiseksi on käytettävä seuraavassa kuvailtua menettelyä tai muuta hyvän teknisen käytännön mukaisesti laadittua menetelmää:






  i) | Tarvittavat liitännät on tehtävä polytetrafluorietyleenistä (PTFE) tai ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla putkilla. |
| --- | --- | --- |

d)

Näytteenkuivaimen suorituskyvyn verifioimiseksi on käytettävä seuraavassa kuvailtua menettelyä tai muuta hyvän teknisen käytännön mukaisesti laadittua menetelmää:

i)

Tarvittavat liitännät on tehtävä polytetrafluorietyleenistä (PTFE) tai ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla putkilla.

| ii) | N2:ta tai puhdistettua ilmaa kostutetaan kuplittamalla sitä tislatun veden lävitse suljetussa astiassa niin, että näyte kostuu korkeimpaan näytteen kastepisteeseen, jonka arvioidaan esiintyvän päästönäytteenoton aikana. |
| --- | --- |

ii)

N2:ta tai puhdistettua ilmaa kostutetaan kuplittamalla sitä tislatun veden lävitse suljetussa astiassa niin, että näyte kostuu korkeimpaan näytteen kastepisteeseen, jonka arvioidaan esiintyvän päästönäytteenoton aikana.

| iii) | Kostutettu kaasu syötetään virtaussuunnassa näytteenkuivaimen yläpuolelle. |
| --- | --- |

iii)

Kostutettu kaasu syötetään virtaussuunnassa näytteenkuivaimen yläpuolelle.

| iv) | Kostutetun kaasun lämpötila virtaussuunnassa astian alapuolella on pidettävä vähintään 5 °C sen kastepisteen yläpuolella. |
| --- | --- |

iv)

Kostutetun kaasun lämpötila virtaussuunnassa astian alapuolella on pidettävä vähintään 5 °C sen kastepisteen yläpuolella.

| v) | Kostutetun kaasun kastepiste T
  dew ja paine p
  total mitataan mahdollisimman läheltä näytteenkuivaimen sisääntuloa sen verifioimiseksi, että kastepiste on korkein päästönäytteenoton aikana arvioiduista. |
| --- | --- |

v)

Kostutetun kaasun kastepiste T
  dew ja paine p
  total mitataan mahdollisimman läheltä näytteenkuivaimen sisääntuloa sen verifioimiseksi, että kastepiste on korkein päästönäytteenoton aikana arvioiduista.

| vi) | Kostutetun kaasun kastepiste T
  dew ja paine p
  total mitataan mahdollisimman läheltä näytteenkuivaimen ulostuloa. |
| --- | --- |

vi)

Kostutetun kaasun kastepiste T
  dew ja paine p
  total mitataan mahdollisimman läheltä näytteenkuivaimen ulostuloa.

| vii) | Näytteenottimen verifioinnin tulos on hyväksyttävä, jos tämän kohdan d alakohdan vi alakohdan mukainen tulos on pienempi kuin kastepiste, joka vastaa näytteenkuivaimen eritelmiä, jotka esitetään 9.3.2.3.1 kohdassa, lisättynä 2 °C:lla, tai jos d alakohdan vi alakohdan mukainen mooliosuus on pienempi kuin vastaava näytteenkuivaimen eritelmä lisättynä arvolla 0,002 mol/mol tai 0,2 tilavuusprosentilla. Tämän verifioinnin yhteydessä näytteen kastepiste ilmoitetaan absoluuttisena lämpötilana kelvineinä. |
| --- | --- |

vii)

Näytteenottimen verifioinnin tulos on hyväksyttävä, jos tämän kohdan d alakohdan vi alakohdan mukainen tulos on pienempi kuin kastepiste, joka vastaa näytteenkuivaimen eritelmiä, jotka esitetään 9.3.2.3.1 kohdassa, lisättynä 2 °C:lla, tai jos d alakohdan vi alakohdan mukainen mooliosuus on pienempi kuin vastaava näytteenkuivaimen eritelmä lisättynä arvolla 0,002 mol/mol tai 0,2 tilavuusprosentilla. Tämän verifioinnin yhteydessä näytteen kastepiste ilmoitetaan absoluuttisena lämpötilana kelvineinä.

8.1.8.6   Hiukkaspäästöjen osavirtausmittauksen ja siihen liittyvien raakapakokaasun mittausjärjestelmien ajoittainen kalibrointi

8.1.8.6.1   Virtauseron mittausta koskevat vaatimukset

Osavirtauslaimennusjärjestelmien osalta on suhteellisen raakapakokaasunäytteen saamiseksi kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran qm

  p tarkkuuteen, jos sitä ei mitata suoraan, vaan se määritetään yhtälössä (6-20) esitetyllä virtauseron mittauksella:

| q
  m
  p = q
  m
  dew – q
  m
  dw | (6-20) |
| --- | --- |

q
  m
  p = q
  m
  dew – q
  m
  dw

(6-20)

jossa:

| qm

  p | on osavirtauslaimennusjärjestelmään tulevan pakokaasunäytteen massanopeus |
| --- | --- |
| qm

  dw | on laimennusilman massanopeus (märkä) |
| qm

  dew | on laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) |

qm

  p

on osavirtauslaimennusjärjestelmään tulevan pakokaasunäytteen massanopeus

qm

  dw

on laimennusilman massanopeus (märkä)

qm

  dew

on laimennetun pakokaasun massavirta (märkä)

Tässä tapauksessa eron virhe saa olla enintään sellainen, että qm

  p:n tarkkuus on ± 5 prosenttia, kun laimennussuhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin laitteen virheistä neliöllinen keskiarvo.

Arvon q
  mp riittävä tarkkuus voidaan saavuttaa jollain seuraavista menetelmistä:

| a) | Arvojen qm

  dew ja qm

  dw absoluuttinen tarkkuus on ± 0,2 prosenttia, mikä takaa sen, että arvon qm

  p tarkkuus on ≤ 5 prosenttia, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä. |
| --- | --- |

a)

Arvojen qm

  dew ja qm

  dw absoluuttinen tarkkuus on ± 0,2 prosenttia, mikä takaa sen, että arvon qm

  p tarkkuus on ≤ 5 prosenttia, kun laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä.

| b) | Arvo qm

  dw kalibroidaan suhteessa arvoon qm

  dew siten, että saavutetaan samat qm

  p:n tarkkuudet kuin a alakohdassa. Lisätietoja 8.1.8.6.2 kohdassa. |
| --- | --- |

b)

Arvo qm

  dw kalibroidaan suhteessa arvoon qm

  dew siten, että saavutetaan samat qm

  p:n tarkkuudet kuin a alakohdassa. Lisätietoja 8.1.8.6.2 kohdassa.

| c) | Arvon q
  mp tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esimerkiksi CO2:lla. Vaaditaan a alakohdan menetelmää vastaavat q
  mp:n tarkkuudet. |
| --- | --- |

c)

Arvon q
  mp tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla, esimerkiksi CO2:lla. Vaaditaan a alakohdan menetelmää vastaavat q
  mp:n tarkkuudet.

| d) | Arvojen qm

  dew ja qm

  dw absoluuttinen tarkkuus on ± 2 prosenttia täydestä asteikosta, arvojen qm

  dew ja qm

  dw eron suurin virhe on ± 0,2 prosenttia ja epälineaarisuusvirhe on ± 0,2 prosentin sisällä suurimmasta testin aikana havaitusta qm

  dew:n arvosta. |
| --- | --- |

d)

Arvojen qm

  dew ja qm

  dw absoluuttinen tarkkuus on ± 2 prosenttia täydestä asteikosta, arvojen qm

  dew ja qm

  dw eron suurin virhe on ± 0,2 prosenttia ja epälineaarisuusvirhe on ± 0,2 prosentin sisällä suurimmasta testin aikana havaitusta qm

  dew:n arvosta.

8.1.8.6.2   Virtauseron mittauslaitteiden kalibrointi

Suhteellisen raakapakokaasunäytteen ottamiseen käytettävä osavirtauslaimennusjärjestelmä on kalibroitava säännöllisesti tarkalla virtausmittarilla, joka on kansainvälisten tai kansallisten standardien mukainen. Virtausmittari tai virtauksen mittauslaitteisto on kalibroitava jollakin seuraavista menetelmistä siten, että tunneliin menevä näytevirta qm

  p täyttää 8.1.8.6.1 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset:

| a) | Arvon qm

  dw virtausmittari kytketään sarjaan qm

  dew:n virtausmittarin kanssa, ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot jakautuvat tasaisesti alhaisimman testin aikana käytetyn qm

  dw-arvon ja testissä käytetyn qm

  dw-arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa. |
| --- | --- |

a)

Arvon qm

  dw virtausmittari kytketään sarjaan qm

  dew:n virtausmittarin kanssa, ja näiden kahden virtausmittarin välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot jakautuvat tasaisesti alhaisimman testin aikana käytetyn qm

  dw-arvon ja testissä käytetyn qm

  dw-arvon välille. Laimennustunneli voidaan ohittaa.

| b) | Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qm

  dew:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qm

  dw:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3–15 suhteessa testin aikana käytettyyn qm

  dew-arvoon. |
| --- | --- |

b)

Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qm

  dew:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä käytetyllä arvolla. Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan qm

  dw:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta 3–15 suhteessa testin aikana käytettyyn qm

  dew-arvoon.

| c) | Siirtoputki TL (ks. kuva 6.2) irrotetaan pakojärjestelmästä, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii qm

  p:n mittaukseen. qm

  dew säädetään testissä käytettyyn arvoon ja qm

  dw säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita välillä 3–15. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusilmavirta ovat samat kuin varsinaisessa testissä. |
| --- | --- |

c)

Siirtoputki TL (ks. kuva 6.2) irrotetaan pakojärjestelmästä, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite, jonka alue sopii qm

  p:n mittaukseen. qm

  dew säädetään testissä käytettyyn arvoon ja qm

  dw säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita välillä 3–15. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusilmavirta ovat samat kuin varsinaisessa testissä.

| d) | Pakokaasujärjestelmän siirtolinjaan TL syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun komponentti, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasukomponentti on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3–15. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta r
  d käyttämällä yhtälöä (6-21).







  q
  m
  p = q
  m
  dew /r
  d | (6-21) |
| --- | --- | --- |

d)

Pakokaasujärjestelmän siirtolinjaan TL syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun komponentti, kuten CO2 tai NOx. Kun merkkikaasukomponentti on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle välillä 3–15. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta r
  d käyttämällä yhtälöä (6-21).

q
  m
  p = q
  m
  dew /r
  d

(6-21)

Kaasuanalysaattorien tarkkuudet on otettava huomioon qm

  p:n tarkkuuden takaamiseksi.

8.1.8.6.3   Virtauseron mittausta koskevat erityisvaatimukset

On erittäin suositeltavaa tarkastaa hiilivirta todellista pakokaasua käyttäen, koska näin voidaan havaita mittaukseen ja ohjaukseen liittyvät ongelmat ja verifioida osavirtauslaimennusjärjestelmän asianmukainen toiminta. Hiilivirran tarkastus olisi tehtävä vähintään joka kerta, kun asennetaan uusi moottori tai kun testikammion kokoonpanoon tehdään merkittäviä muutoksia.

Moottoria on käytettävä suurimman vääntömomentin kuormituksella ja nopeudella tai millä tahansa muulla vakiotilaisella moodilla, joka tuottaa vähintään 5 prosenttia CO2:ta. Osavirtausnäytteenottojärjestelmää on käytettävä laimennuskertoimella, joka on noin 15:1.

Jos hiilivirran tarkastus tehdään, sovelletaan liitteen VII lisäystä 2. Hiilivirta lasketaan liitteen VII lisäyksen 2 yhtälöiden mukaan. Kaikkien hiilivirtojen on oltava 5 prosentin vaihtelualueella.

8.1.8.6.3.1   Testiä edeltävä tarkastus

Testiä edeltävä tarkastus on tehtävä kahden tunnin kuluessa ennen testausta seuraavalla tavalla:

Virtausmittareiden tarkkuus on tarkastettava samalla menetelmällä, jota on käytetty kalibroinnissa (ks. 8.1.8.6.2 kohta ). Tarkastus on tehtävä vähintään kahdessa pisteessä, mukaan lukien qm

  dw:n virtausarvot, jotka vastaavat laimennussuhteita 5–15 testissä käytetyllä qm

  dew-arvolla.

Jos 8.1.8.6.2 kohdan mukaisen kalibrointimenettelyn pöytäkirjoilla voidaan osoittaa, että virtausmittarien kalibrointi pysyy vakaana pitkällä aikavälillä, testiä edeltävä tarkastus voidaan jättää tekemättä.

8.1.8.6.3.2   Muunnosajan määrittäminen

Muunnosajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava samat kuin testin mittauksessa. Tämän liitteen lisäyksessä 5 olevassa 2.4 kohdassa ja kuvassa 6-11 määritelty muunnosaika on määritettävä seuraavalla menetelmällä:

Riippumaton vertailuvirtausmittari, jolla on näytevirtaan soveltuva mittausalue, kytketään sarjaan näytteenottimen kanssa lähelle sitä. Tämän virtausmittarin muunnosajan on oltava alle 100 ms vasteajan mittauksessa käytetyllä virtausaskelkoolla, ja virtauksen paineenrajoituksen on oltava riittävän alhainen, jotta se ei vaikuta osavirtauslaimennusjärjestelmän dynaamisiin suoritusarvoihin ja on hyvän teknisen käytännön mukainen. Osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran (tai ilmavirran, jos pakokaasuvirta lasketaan) syötteeseen tehdään askelmuutos alhaisesta virtauksesta vähintään 90 prosenttiin täydestä asteikosta. Askelmuutoksen laukaisimen olisi oltava sama, jota käytetään ennakoivan ohjauksen käynnistämiseen varsinaisessa testissä. Pakokaasuvirran askelheräte ja virtausmittarin vaste on kirjattava vähintään 10 Hz:n näytteenottotaajuudella.

Näistä tiedoista määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän muunnosaika, joka on aika askelherätteen aloittamisesta virtausmittarin vasteen 50 prosentin pisteeseen. Samaan tapaan määritetään muunnosaika signaalille qmp (pakokaasunäytteen virtaus osavirtauslaimennusjärjestelmään) ja signaalille qmew,i (pakokaasun virtausmittarin ilmoittama pakokaasun massanopeus märkäarvona). Näitä signaaleja käytetään kunkin testin jälkeen suoritettavissa regressiotarkastuksissa (ks. 8.2.1.2 kohta).

Laskelma toistetaan vähintään viidellä nousu- ja laskuherätteellä, ja tuloksista lasketaan keskiarvo. Tästä arvosta vähennetään vertailuvirtausmittarin sisäinen muunnosaika (< 100 ms). Jos edellytetään ennakoivaa ohjausta, on sovellettava 8.2.1.2 kohdan mukaisesti osavirtauslaimennusjärjestelmän ennakointiarvoa.

8.1.8.7   Tyhjöpuolen vuotoverifiointi

8.1.8.7.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Näytteenottojärjestelmän alkuasennuksen yhteydessä, merkittävien kunnossapitotöiden (kuten esisuodattimien vaihdon) jälkeen ja 8 tunnin kuluessa ennen kunkin käyttösyklisarjan suorittamista on jollakin tässä kohdassa kuvaillulla vuototestillä verifioitava, että merkittäviä tyhjöpuolen vuotoja ei ole. Tätä verifiointia ei tarvitse suorittaa CVS-laimennusjärjestelmän täyden virtauksen osuuksille.

8.1.8.7.2   Mittausperiaatteet

Vuoto voidaan havaita joko mitattuna pienenä virtauksena, kun virtauksen pitäisi olla nolla, tunnetun vertailukaasun pitoisuuden laimentumisena sen virratessa näytteenottojärjestelmän tyhjöpuolen lävitse tai tyhjennetyn järjestelmän paineen nousuna.

8.1.8.7.3   Pienen virtauksen vuototesti

Näytteenottojärjestelmä on testattava pienen virtauksen vuotojen varalta seuraavasti:

| a) | Järjestelmän näytteenotinpuoli suljetaan jollakin seuraavista menetelmistä:






  i) | Näytteenottimen pää suljetaan kannella tai tulpalla. |
| --- | --- | --- |

a)

Järjestelmän näytteenotinpuoli suljetaan jollakin seuraavista menetelmistä:

i)

Näytteenottimen pää suljetaan kannella tai tulpalla.

| ii) | Siirtolinja irrotetaan näytteenottimesta ja suljetaan kannella tai tulpalla. |
| --- | --- |

ii)

Siirtolinja irrotetaan näytteenottimesta ja suljetaan kannella tai tulpalla.

| iii) | Näytteenottimen ja siirtolinjan välissä oleva vuototiivis venttiili suljetaan. |
| --- | --- |

iii)

Näytteenottimen ja siirtolinjan välissä oleva vuototiivis venttiili suljetaan.

| b) | Kaikki alipainepumput käynnistetään. Vakautumisen jälkeen verifioidaan, että virtaus näytteenottojärjestelmän tyhjöpuolen kautta on pienempi kuin 0,5 prosenttia järjestelmän normaalista virtausmäärästä. Järjestelmän normaalin käytönaikaisen virtausmäärän likiarvona voidaan käyttää tyypillisten analysaattori- ja ohitusvirtausten arvioitua suuruutta. |
| --- | --- |

b)

Kaikki alipainepumput käynnistetään. Vakautumisen jälkeen verifioidaan, että virtaus näytteenottojärjestelmän tyhjöpuolen kautta on pienempi kuin 0,5 prosenttia järjestelmän normaalista virtausmäärästä. Järjestelmän normaalin käytönaikaisen virtausmäärän likiarvona voidaan käyttää tyypillisten analysaattori- ja ohitusvirtausten arvioitua suuruutta.

8.1.8.7.4   Vertailukaasun laimennuksen vuototesti

Tässä testissä voidaan käyttää mitä tahansa kaasuanalysaattoria. Jos käytetään FID-analysaattoria, näytteenottojärjestelmän mahdollinen HC-kontaminaatio on korjattava HC:n määritystä koskevien liitteessä VII olevien 2 tai 3 kohdan mukaisesti. Harhaanjohtavien tulosten välttämiseksi on käytettävä vain sellaisia analysaattoreita, joiden toistettavuus on 0,5 prosenttia tai parempi tässä testissä käytettävällä vertailukaasupitoisuudella. Tyhjöpuolen vuototarkastus tehdään seuraavasti:

| a) | Kaasuanalysaattori valmistellaan samaan tapaan kuin päästötestausta varten. |
| --- | --- |

a)

Kaasuanalysaattori valmistellaan samaan tapaan kuin päästötestausta varten.

| b) | Analysaattorin aukkoon johdetaan vertailukaasua ja varmistetaan, että vertailukaasun pitoisuus mitataan odotetulla mittatarkkuudella ja toistettavuudella. |
| --- | --- |

b)

Analysaattorin aukkoon johdetaan vertailukaasua ja varmistetaan, että vertailukaasun pitoisuus mitataan odotetulla mittatarkkuudella ja toistettavuudella.

| c) | Ylivuotava vertailukaasu johdetaan johonkin seuraavista paikoista näytteenottojärjestelmässä:






  i) | näytteenottimen päähän, |
| --- | --- | --- |

c)

Ylivuotava vertailukaasu johdetaan johonkin seuraavista paikoista näytteenottojärjestelmässä:

i)

näytteenottimen päähän,

| ii) | siirtolinjan avoimeen päähän, kun siirtolinja on irrotettu liitoksesta näytteenottimeen, |
| --- | --- |

ii)

siirtolinjan avoimeen päähän, kun siirtolinja on irrotettu liitoksesta näytteenottimeen,

| iii) | kolmitieventtiiliin, joka on asennettu linjaan näytteenottimen ja siirtolinjan väliin. |
| --- | --- |

iii)

kolmitieventtiiliin, joka on asennettu linjaan näytteenottimen ja siirtolinjan väliin.

| d) | On verifioitava, että mitattu ylivuotavan vertailukaasun pitoisuus on ± 0,5 prosentin sisällä vertailukaasun pitoisuudesta. Odotettua alhaisempi mitattu arvo merkitsee vuotoa, mutta odotettua korkeampi arvo voi olla merkki ongelmasta vertailukaasussa tai analysaattorissa itsessään. Odotettua korkeampi arvo ei tarkoita vuodon olemassaoloa. |
| --- | --- |

d)

On verifioitava, että mitattu ylivuotavan vertailukaasun pitoisuus on ± 0,5 prosentin sisällä vertailukaasun pitoisuudesta. Odotettua alhaisempi mitattu arvo merkitsee vuotoa, mutta odotettua korkeampi arvo voi olla merkki ongelmasta vertailukaasussa tai analysaattorissa itsessään. Odotettua korkeampi arvo ei tarkoita vuodon olemassaoloa.

8.1.8.7.5   Alipainevuototesti

Tämän testin suorittamista varten muodostetaan näytteenottojärjestelmän tyhjöpuolelle alipaine, ja järjestelmän vuotonopeutta seurataan alipaineen heikkenemisenä. Tämän testin suorittamista varten on tunnettava näytteenottojärjestelmän tyhjöpuolen tilavuus ± 10 prosentin tarkkuudella sen todellisesta tilavuudesta. Mittauksessa on käytettävä mittauslaitteita, jotka täyttävät 8.1 ja 9.4 kohdassa esitetyt vaatimukset.

Alipainevuototarkastus tehdään seuraavasti:

| a) | Järjestelmän näytteenotinpuoli suljetaan mahdollisimman läheltä näytteenotinta jollakin seuraavista menetelmistä:






  i) | Näytteenottimen pää suljetaan kannella tai tulpalla. |
| --- | --- | --- |

a)

Järjestelmän näytteenotinpuoli suljetaan mahdollisimman läheltä näytteenotinta jollakin seuraavista menetelmistä:

i)

Näytteenottimen pää suljetaan kannella tai tulpalla.

| ii) | Siirtolinja irrotetaan näytteenottimesta ja suljetaan kannella tai tulpalla. |
| --- | --- |

ii)

Siirtolinja irrotetaan näytteenottimesta ja suljetaan kannella tai tulpalla.

| iii) | Näytteenottimen ja siirtolinjan välissä oleva vuototiivis venttiili suljetaan. |
| --- | --- |

iii)

Näytteenottimen ja siirtolinjan välissä oleva vuototiivis venttiili suljetaan.

| b) | Kaikki alipainepumput käynnistetään. Järjestelmään tuotetaan alipaine, joka vastaa tavanomaisia käyttöolosuhteita. Jos käytetään näytepusseja, on suositeltavaa, että tavanomainen näytepussin tyhjennyspumppaus tehdään kahteen kertaan tyhjentymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Kaikki alipainepumput käynnistetään. Järjestelmään tuotetaan alipaine, joka vastaa tavanomaisia käyttöolosuhteita. Jos käytetään näytepusseja, on suositeltavaa, että tavanomainen näytepussin tyhjennyspumppaus tehdään kahteen kertaan tyhjentymisen varmistamiseksi.

| c) | Näytepumput sammutetaan ja järjestelmä suljetaan. Järjestelmän jääneen kaasun absoluuttinen paine ja valinnaisesti järjestelmän absoluuttinen lämpötila mitataan ja kirjataan. On varattava riittävästi aikaa vakautumiselle sekä sille, että 0,5 prosentin suuruinen vuoto ehtii aiheuttaa paineenmuutoksen, joka on vähintään 10 kertaa paineanturin erotuskyvyn suuruinen. Paine ja valinnaisesti lämpötila kirjataan uudelleen. |
| --- | --- |

c)

Näytepumput sammutetaan ja järjestelmä suljetaan. Järjestelmän jääneen kaasun absoluuttinen paine ja valinnaisesti järjestelmän absoluuttinen lämpötila mitataan ja kirjataan. On varattava riittävästi aikaa vakautumiselle sekä sille, että 0,5 prosentin suuruinen vuoto ehtii aiheuttaa paineenmuutoksen, joka on vähintään 10 kertaa paineanturin erotuskyvyn suuruinen. Paine ja valinnaisesti lämpötila kirjataan uudelleen.

| d) | Lasketaan vuodon virtausnopeus. Laskenta perustuu oletukseen, että tyhjennetyn pussin tilavuuden arvo on nolla, sekä näytteenottojärjestelmän tilavuuden, alku- ja loppupaineen, valinnaisesti lämpötilojen ja kuluneen ajan tunnettuihin arvoihin. On verifioitava, että alipaineen heikkenemisnopeus on pienempi kuin 0,5 prosenttia järjestelmän tavanomaisesta käytön aikaisesta virtausnopeudesta yhtälön (6-22) mukaisesti: | (6-22) |
| --- | --- | --- |

d)

Lasketaan vuodon virtausnopeus. Laskenta perustuu oletukseen, että tyhjennetyn pussin tilavuuden arvo on nolla, sekä näytteenottojärjestelmän tilavuuden, alku- ja loppupaineen, valinnaisesti lämpötilojen ja kuluneen ajan tunnettuihin arvoihin. On verifioitava, että alipaineen heikkenemisnopeus on pienempi kuin 0,5 prosenttia järjestelmän tavanomaisesta käytön aikaisesta virtausnopeudesta yhtälön (6-22) mukaisesti:

Formula

(6-22)

jossa:

| qV

  leak | on alipaineen heikkenemisnopeus, mol/s |
| --- | --- |
| V
  vac | on näytteenottojärjestelmän tyhjöpuolen geometrinen tilavuus, m3 |
| R | on molaarinen kaasuvakio, J/(mol·· K) |
| p
  2 | on tyhjöpuolen absoluuttinen paine ajankohtana t
  2, Pa |
| T
  2 | on tyhjöpuolen absoluuttinen lämpötila ajankohtana t
  2, K |
| p
  1 | on tyhjöpuolen absoluuttinen paine ajankohtana t
  1, Pa |
| T
  1 | on tyhjöpuolen absoluuttinen lämpötila ajankohtana t
  1, K |
| t
  2 | on ajankohta alipainevuototestin päättyessä, s |
| t
  1 | on ajankohta alipainevuototestin alkaessa, s |

qV

  leak

on alipaineen heikkenemisnopeus, mol/s

V
  vac

on näytteenottojärjestelmän tyhjöpuolen geometrinen tilavuus, m3

R

on molaarinen kaasuvakio, J/(mol·· K)

p
  2

on tyhjöpuolen absoluuttinen paine ajankohtana t
  2, Pa

T
  2

on tyhjöpuolen absoluuttinen lämpötila ajankohtana t
  2, K

p
  1

on tyhjöpuolen absoluuttinen paine ajankohtana t
  1, Pa

T
  1

on tyhjöpuolen absoluuttinen lämpötila ajankohtana t
  1, K

t
  2

on ajankohta alipainevuototestin päättyessä, s

t
  1

on ajankohta alipainevuototestin alkaessa, s

8.1.9   CO- ja CO2-mittaukset

8.1.9.1   CO2:n NDIR-analysaattoreiden H2O-interferenssin verifiointi

8.1.9.1.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Jos CO2 mitataan käyttäen NDIR-analysaattoria, H2O-interferenssin määrä on verifioitava analysaattorin alkuasennuksen ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen.

8.1.9.1.2   Mittausperiaatteet

H2O voi vaikuttaa NDIR-analysaattorin CO2-vasteeseen. Jos NDIR-analysaattorissa käytetään kompensaatioalgoritmeja, joissa hyödynnetään muiden kaasujen mittauksia tämän interferenssin verifiointia varten, tällaiset muut mittaukset on tehtävä samanaikaisesti, jotta kompensaatioalgoritmeja testataan analysaattorin interferenssin verifioinnin aikana.

8.1.9.1.3   Järjestelmävaatimukset

CO2:n NDIR-analysaattorin H2O-interferenssin on oltava (0,0 ± 0,4) mmol/mol (odotetusta keskimääräisestä CO2-pitoisuudesta).

8.1.9.1.4   Menettely

Interferenssiverifiointi tehdään seuraavasti:

| a) | CO2:n NDIR-analysaattori käynnistetään, sitä käytetään ja se nollataan ja kohdistetaan samalla tavalla kuin ennen päästötestiä. |
| --- | --- |

a)

CO2:n NDIR-analysaattori käynnistetään, sitä käytetään ja se nollataan ja kohdistetaan samalla tavalla kuin ennen päästötestiä.

| b) | Muodostetaan kostutettu testikaasu kuplittamalla 9.5.1 kohdan vaatimukset täyttävää nollailmaa tislatun veden lävitse suljetussa astiassa. Jos näytettä ei ohjata kuivaimen lävitse, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään niin korkea kuin korkein testauksen aikana odotettavissa oleva taso. Jos näyte testauksen aikana ohjataan kuivaimen lävitse, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään yhtä korkea kuin 9.3.2.3.1 kohdassa edellytetty taso. |
| --- | --- |

b)

Muodostetaan kostutettu testikaasu kuplittamalla 9.5.1 kohdan vaatimukset täyttävää nollailmaa tislatun veden lävitse suljetussa astiassa. Jos näytettä ei ohjata kuivaimen lävitse, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään niin korkea kuin korkein testauksen aikana odotettavissa oleva taso. Jos näyte testauksen aikana ohjataan kuivaimen lävitse, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään yhtä korkea kuin 9.3.2.3.1 kohdassa edellytetty taso.

| c) | Kostutetun testikaasun lämpötila virtaussuunnassa astian alapuolella on pidettävä vähintään 5 oK sen kastepisteen yläpuolella. |
| --- | --- |

c)

Kostutetun testikaasun lämpötila virtaussuunnassa astian alapuolella on pidettävä vähintään 5 oK sen kastepisteen yläpuolella.

| d) | Kostutettu testikaasu syötetään näytteenottojärjestelmään. Kostutettu testikaasu voidaan syöttää virtaussuunnassa näytteenkuivaimen alapuolelle, jos sellaista käytetään testauksessa. |
| --- | --- |

d)

Kostutettu testikaasu syötetään näytteenottojärjestelmään. Kostutettu testikaasu voidaan syöttää virtaussuunnassa näytteenkuivaimen alapuolelle, jos sellaista käytetään testauksessa.

| e) | Mitataan kostutetun testikaasun veden mooliosuus x
  H2O mahdollisimman läheltä analysaattorin sisääntuloa. Arvon x
  H2O laskemiseksi on mitattava esimerkiksi kastepiste T
  dew ja absoluuttinen paine p
  total. |
| --- | --- |

e)

Mitataan kostutetun testikaasun veden mooliosuus x
  H2O mahdollisimman läheltä analysaattorin sisääntuloa. Arvon x
  H2O laskemiseksi on mitattava esimerkiksi kastepiste T
  dew ja absoluuttinen paine p
  total.

| f) | Hyvän teknisen käytännön mukaisesti on ehkäistävä veden tiivistyminen siirtolinjoissa, yhteissä tai venttiileissä arvon x
  H2O mittauskohdan ja analysaattorin välillä. |
| --- | --- |

f)

Hyvän teknisen käytännön mukaisesti on ehkäistävä veden tiivistyminen siirtolinjoissa, yhteissä tai venttiileissä arvon x
  H2O mittauskohdan ja analysaattorin välillä.

| g) | Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. Vakiintumisaikaan sisältyy siirtolinjan huuhteluaika ja analysaattorin vasteen vaatima aika. |
| --- | --- |

g)

Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. Vakiintumisaikaan sisältyy siirtolinjan huuhteluaika ja analysaattorin vasteen vaatima aika.

| h) | Analysaattorin mitatessa näytteen pitoisuutta kirjataan 30 sekunnin aikana kerätyt tiedot. Näiden tietojen aritmeettinen keskiarvo lasketaan. Analysaattori läpäisee interferenssiverifioinnin, jos arvo on (0,0 ± 0,4) mmol/mol. |
| --- | --- |

h)

Analysaattorin mitatessa näytteen pitoisuutta kirjataan 30 sekunnin aikana kerätyt tiedot. Näiden tietojen aritmeettinen keskiarvo lasketaan. Analysaattori läpäisee interferenssiverifioinnin, jos arvo on (0,0 ± 0,4) mmol/mol.

8.1.9.2   CO:n NDIR-analysaattoreiden H2O- ja CO2-interferenssin verifiointi

8.1.9.2.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Jos CO2 mitataan käyttäen NDIR-analysaattoria, H2O- ja CO2-interferenssin määrä on verifioitava analysaattorin alkuasennuksen ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen.

8.1.9.2.2   Mittausperiaatteet

H2O ja CO2 voivat aiheuttaa positiivista interferenssiä NDIR-analysaattorissa antamalla vasteen, joka on samanlainen kuin CO:lla. Jos NDIR-analysaattorissa käytetään kompensaatioalgoritmeja, joissa hyödynnetään muiden kaasujen mittauksia tämän interferenssin verifiointia varten, tällaiset muut mittaukset on tehtävä samanaikaisesti, jotta kompensaatioalgoritmeja testataan analysaattorin interferenssin verifioinnin aikana.

8.1.9.2.3   Järjestelmävaatimukset

CO:n NDIR-analysaattorin yhdistetyn H2O- ja CO-interferenssin on oltava ± 2 prosentin sisällä odotetusta keskimääräisestä CO-pitoisuudesta.

8.1.9.2.4   Menettely

Interferenssiverifiointi tehdään seuraavasti:

| a) | CO:n NDIR-analysaattori käynnistetään, sitä käytetään ja se nollataan ja kohdistetaan samalla tavalla kuin ennen päästötestiä. |
| --- | --- |

a)

CO:n NDIR-analysaattori käynnistetään, sitä käytetään ja se nollataan ja kohdistetaan samalla tavalla kuin ennen päästötestiä.

| b) | Muodostetaan kostutettu CO2-testikaasu kuplittamalla CO2-vertailukaasua tislatun veden lävitse suljetussa astiassa. Jos näytettä ei ohjata kuivaimen lävitse, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään niin korkea kuin korkein testauksen aikana odotettavissa oleva taso. Jos näyte testauksen aikana ohjataan kuivaimen lävitse, astian lämpötilaa on säädettävä niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään yhtä korkea kuin 9.3.2.3.1.1 kohdassa edellytetty taso. CO2-vertailukaasun pitoisuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin testauksen aikana odotettavissa oleva enimmäispitoisuus. |
| --- | --- |

b)

Muodostetaan kostutettu CO2-testikaasu kuplittamalla CO2-vertailukaasua tislatun veden lävitse suljetussa astiassa. Jos näytettä ei ohjata kuivaimen lävitse, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään niin korkea kuin korkein testauksen aikana odotettavissa oleva taso. Jos näyte testauksen aikana ohjataan kuivaimen lävitse, astian lämpötilaa on säädettävä niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään yhtä korkea kuin 9.3.2.3.1.1 kohdassa edellytetty taso. CO2-vertailukaasun pitoisuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin testauksen aikana odotettavissa oleva enimmäispitoisuus.

| c) | Kostutettu CO2-testikaasu syötetään näytteenottojärjestelmään. Kostutettu CO2-testikaasu voidaan syöttää virtaussuunnassa näytteenkuivaimen alapuolelle, jos sellaista käytetään testauksessa. |
| --- | --- |

c)

Kostutettu CO2-testikaasu syötetään näytteenottojärjestelmään. Kostutettu CO2-testikaasu voidaan syöttää virtaussuunnassa näytteenkuivaimen alapuolelle, jos sellaista käytetään testauksessa.

| d) | Mitataan kostutetun testikaasun veden mooliosuus x
  H2O mahdollisimman läheltä analysaattorin sisääntuloa. Arvon x
  H2O laskemiseksi on mitattava esimerkiksi kastepiste T
  dew ja absoluuttinen paine p
  total. |
| --- | --- |

d)

Mitataan kostutetun testikaasun veden mooliosuus x
  H2O mahdollisimman läheltä analysaattorin sisääntuloa. Arvon x
  H2O laskemiseksi on mitattava esimerkiksi kastepiste T
  dew ja absoluuttinen paine p
  total.

| e) | Hyvän teknisen käytännön mukaisesti on ehkäistävä veden tiivistyminen siirtolinjoissa, yhteissä tai venttiileissä arvon x
  H2O mittauskohdan ja analysaattorin välillä. |
| --- | --- |

e)

Hyvän teknisen käytännön mukaisesti on ehkäistävä veden tiivistyminen siirtolinjoissa, yhteissä tai venttiileissä arvon x
  H2O mittauskohdan ja analysaattorin välillä.

| f) | Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. |
| --- | --- |

f)

Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa.

| g) | Analysaattorin mitatessa näytteen pitoisuutta sen antamat tulokset kirjataan 30 sekunnin ajalta. Näiden tulosten aritmeettinen keskiarvo lasketaan. |
| --- | --- |

g)

Analysaattorin mitatessa näytteen pitoisuutta sen antamat tulokset kirjataan 30 sekunnin ajalta. Näiden tulosten aritmeettinen keskiarvo lasketaan.

| h) | Analysaattori läpäisee interferenssiverifioinnin, jos tämän kohdan g alakohdan mukaisesti saatu tulos on 8.1.9.2.3 kohdassa annetun toleranssin mukainen. |
| --- | --- |

h)

Analysaattori läpäisee interferenssiverifioinnin, jos tämän kohdan g alakohdan mukaisesti saatu tulos on 8.1.9.2.3 kohdassa annetun toleranssin mukainen.

| i) | CO2:ta ja H2O:ta koskevat interferenssimenettelyt voidaan tehdä myös erillisinä. Jos käytetyt CO2- ja H2O-tasot ovat korkeampia kuin testauksen aikana odotettavat enimmäistasot, kukin havaittu interferenssiarvo on pienennettävä kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. H2O-pitoisuuksille, jotka ovat pienempiä kuin testauksen aikana odotetut enimmäistasot (H2O-pitoisuuteen 0,025 mol/mol saakka), voidaan tehdä erillisiä interferenssimenettelyjä, mutta havaittu H2O-interferenssi on suurennettava kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun H2O-pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. Näiden kahden suhteutetun interferenssiarvon summan on oltava 8.1.9.2.3 kohdassa annetun toleranssin mukaisia. |
| --- | --- |

i)

CO2:ta ja H2O:ta koskevat interferenssimenettelyt voidaan tehdä myös erillisinä. Jos käytetyt CO2- ja H2O-tasot ovat korkeampia kuin testauksen aikana odotettavat enimmäistasot, kukin havaittu interferenssiarvo on pienennettävä kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. H2O-pitoisuuksille, jotka ovat pienempiä kuin testauksen aikana odotetut enimmäistasot (H2O-pitoisuuteen 0,025 mol/mol saakka), voidaan tehdä erillisiä interferenssimenettelyjä, mutta havaittu H2O-interferenssi on suurennettava kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun H2O-pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. Näiden kahden suhteutetun interferenssiarvon summan on oltava 8.1.9.2.3 kohdassa annetun toleranssin mukaisia.

8.1.10   Hiilivetymittaukset

8.1.10.1   FID-analysaattoreiden optimointi ja verifiointi

8.1.10.1.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Kaikkien FID-analysaattoreiden liekki-ionisaatioilmaisin (FID) on kalibroitava alkuasennuksen yhteydessä. Kalibrointi on uusittava tarvittaessa hyvän teknisen käytännön mukaisesti. FID:lle, jolla mitataan HC:tä on suoritettava seuraavat vaiheet:

| a) | FID:n vaste eri hiilivetyjen osalta on optimoitava analysaattorin alkuasennuksen ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen. FID:n vasteen polypropyleeniin ja tolueeniin on oltava välillä 0,9–1,1 suhteessa propaaniin. |
| --- | --- |

a)

FID:n vaste eri hiilivetyjen osalta on optimoitava analysaattorin alkuasennuksen ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen. FID:n vasteen polypropyleeniin ja tolueeniin on oltava välillä 0,9–1,1 suhteessa propaaniin.

| b) | FID:n metaanivastekerroin (CH4) on määritettävä analysaattorin alkuasennuksen ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen 8.1.10.1.4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

FID:n metaanivastekerroin (CH4) on määritettävä analysaattorin alkuasennuksen ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen 8.1.10.1.4 kohdan mukaisesti.

| c) | Metaanivaste on verifioitava 185 päivän aikana ennen testausta. |
| --- | --- |

c)

Metaanivaste on verifioitava 185 päivän aikana ennen testausta.

8.1.10.1.2   Kalibrointi

Hyvän teknisen käytännön mukaisesti on laadittava kalibrointimenettely, joka perustuu esimerkiksi FID-analysaattorin valmistajan ohjeisiin ja suositeltuun FID:n kalibrointitiheyteen. FID kalibroidaan käyttäen C3H8-kalibrointikaasuja, jotka täyttävät 9.5.1 kohdan vaatimukset. Kalibrointi on tehtävä hiililuvun 1 (C1) perusteella.

8.1.10.1.3   HC-mittauksessa käytettävän FID-analysaattorin vasteen optimointi

Tätä menettelyä sovelletaan vain sellaisiin FID-analysaattoreihin, joilla mitataan HC-pitoisuutta.

| a) | Mittauslaitteiden käynnistys ja perussäädöt tehdään valmistajan vaatimusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti käyttäen FID:n polttoainetta ja nollailmaa. Lämmitettyjen FID-analysaattoreiden on oltava vaaditulla käyttölämpötila-alueellaan. FID:n vaste on optimoitava niin, että hiilivedyn vastetekijöihin ja happi-interferenssitarkastukseen liittyvät vaatimukset täyttyvät 8.1.10.1.1 kohdan a alakohdan ja 8.1.10.2 kohdan mukaisesti yleisimmällä päästötestien aikana odotettavissa olevalla analysaattorin toiminta-alueella. Ylempää analysaattorin aluetta voidaan käyttää mittauslaitteen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti, jotta FID voidaan optimoida tarkasti, jos yleinen analysaattorin alue on alhaisempi kuin mittauslaitteen valmistajan optimointia varten suosittelema vähimmäisalue. |
| --- | --- |

a)

Mittauslaitteiden käynnistys ja perussäädöt tehdään valmistajan vaatimusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti käyttäen FID:n polttoainetta ja nollailmaa. Lämmitettyjen FID-analysaattoreiden on oltava vaaditulla käyttölämpötila-alueellaan. FID:n vaste on optimoitava niin, että hiilivedyn vastetekijöihin ja happi-interferenssitarkastukseen liittyvät vaatimukset täyttyvät 8.1.10.1.1 kohdan a alakohdan ja 8.1.10.2 kohdan mukaisesti yleisimmällä päästötestien aikana odotettavissa olevalla analysaattorin toiminta-alueella. Ylempää analysaattorin aluetta voidaan käyttää mittauslaitteen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti, jotta FID voidaan optimoida tarkasti, jos yleinen analysaattorin alue on alhaisempi kuin mittauslaitteen valmistajan optimointia varten suosittelema vähimmäisalue.

| b) | Lämmitettyjen FID-analysaattoreiden on oltava vaaditulla käyttölämpötila-alueellaan. FID:n vaste optimoidaan yleisimmällä päästötestauksen aikana odotettavissa olevalla analysaattorin toiminta-alueella. Kun polttoaine- ja ilmavirta on asetettu valmistajan suositusten mukaiseksi, analysaattoriin syötetään vertailukaasu. |
| --- | --- |

b)

Lämmitettyjen FID-analysaattoreiden on oltava vaaditulla käyttölämpötila-alueellaan. FID:n vaste optimoidaan yleisimmällä päästötestauksen aikana odotettavissa olevalla analysaattorin toiminta-alueella. Kun polttoaine- ja ilmavirta on asetettu valmistajan suositusten mukaiseksi, analysaattoriin syötetään vertailukaasu.

| c) | Optimointi suoritetaan seuraavien vaiheiden i–iv tai mittauslaitteen valmistajan ilmoittaman menetelmän mukaisesti. Optimointi voidaan vaihtoehtoisesti toteuttaa käyttäen SAE-asiakirjassa nro 770141 kuvattuja menetelmiä.






  i) | Vaste tietyllä polttoainevirtauksella määritetään vertailukaasun vasteen ja nollakaasun vasteen välisestä erosta. |
| --- | --- | --- |

c)

Optimointi suoritetaan seuraavien vaiheiden i–iv tai mittauslaitteen valmistajan ilmoittaman menetelmän mukaisesti. Optimointi voidaan vaihtoehtoisesti toteuttaa käyttäen SAE-asiakirjassa nro 770141 kuvattuja menetelmiä.

i)

Vaste tietyllä polttoainevirtauksella määritetään vertailukaasun vasteen ja nollakaasun vasteen välisestä erosta.

| ii) | Polttoaineen virtaus säädetään asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi. Vertailu- ja nollakaasujen vasteet kirjataan näillä polttoainevirtauksilla. |
| --- | --- |

ii)

Polttoaineen virtaus säädetään asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi. Vertailu- ja nollakaasujen vasteet kirjataan näillä polttoainevirtauksilla.

| iii) | Vertailu- ja nollakaasujen vasteiden välinen ero esitetään käyränä ja polttoaineen virtausta säädetään käyrän rikkaammalle puolelle. Tämä on alustava virtausnopeusasetus, jota joudutaan mahdollisesti tarkentamaan myöhemmin 8.1.10.1.1 kohdan a alakohdan ja 8.1.10.2 kohdan mukaisten hiilivedyn vastetekijöiden ja happi-interferenssitestin tulosten perusteella. |
| --- | --- |

iii)

Vertailu- ja nollakaasujen vasteiden välinen ero esitetään käyränä ja polttoaineen virtausta säädetään käyrän rikkaammalle puolelle. Tämä on alustava virtausnopeusasetus, jota joudutaan mahdollisesti tarkentamaan myöhemmin 8.1.10.1.1 kohdan a alakohdan ja 8.1.10.2 kohdan mukaisten hiilivedyn vastetekijöiden ja happi-interferenssitestin tulosten perusteella.

| iv) | Jos happi-interferenssi tai hiilivedyn vastetekijät eivät täytä seuraavia vaatimuksia, ilmavirtausta säädetään asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi toistaen 8.1.10.1.1 kohdan a alakohdan ja 8.1.10.2 kohdan mukaiset toimenpiteet jokaisen virtauksen osalta. |
| --- | --- |

iv)

Jos happi-interferenssi tai hiilivedyn vastetekijät eivät täytä seuraavia vaatimuksia, ilmavirtausta säädetään asteittain sekä valmistajan suosittelemaa suuremmaksi että sitä pienemmäksi toistaen 8.1.10.1.1 kohdan a alakohdan ja 8.1.10.2 kohdan mukaiset toimenpiteet jokaisen virtauksen osalta.

| d) | FID:n polttoaineen ja poltinilman optimaaliset virtaukset ja/tai paineet on määritettävä, niistä on otettava näytteet ja ne on kirjattava tulevaa käyttöä varten. |
| --- | --- |

d)

FID:n polttoaineen ja poltinilman optimaaliset virtaukset ja/tai paineet on määritettävä, niistä on otettava näytteet ja ne on kirjattava tulevaa käyttöä varten.

8.1.10.1.4   HC-mittauksessa käytettävän FID-analysaattorin CH4-vastetekijän määrittäminen

Koska FID-analysaattoreiden CH4-vaste yleensä eroaa C3H8-vasteesta, FID:n optimoinnin jälkeen on määritettävä kunkin HC:n mittauksessa käytettävän FID-analysaattorin CH4-vastetekijä RF
  CH4[THC-FID]. Viimeisintä tämän kohdan mukaisesti mitattua vastetekijää RF
  CH4[THC-FID] käytetään liitteessä VII olevassa 2 kohdassa (mooliperustainen menetelmä) ja liitteessä VII olevassa 3 kohdassa (massaperustainen menetelmä) kuvaillun HC-määrityksen laskelmissa CH4-vasteen kompensoimiseksi. RF
  CH4[THC-FID] määritetään seuraavasti:

| a) | Valitaan vertailukaasun C3H8-pitoisuus ennen päästötestiä tapahtuvaa analysaattorin kohdistusta varten. Vain 9.5.1 kohdan vaatimukset täyttävää vertailukaasua voidaan käyttää, ja kaasun C3H8-pitoisuus on kirjattava. |
| --- | --- |

a)

Valitaan vertailukaasun C3H8-pitoisuus ennen päästötestiä tapahtuvaa analysaattorin kohdistusta varten. Vain 9.5.1 kohdan vaatimukset täyttävää vertailukaasua voidaan käyttää, ja kaasun C3H8-pitoisuus on kirjattava.

| b) | Valitaan 9.5.1 kohdan vaatimukset täyttävä CH4-vertailukaasu ja kirjataan kaasun CH4-pitoisuus. |
| --- | --- |

b)

Valitaan 9.5.1 kohdan vaatimukset täyttävä CH4-vertailukaasu ja kirjataan kaasun CH4-pitoisuus.

| c) | FID-analysaattoria käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

FID-analysaattoria käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti.

| d) | On varmistettava, että FID-analysaattori on kalibroitu C3H8:lla. Kalibrointi on tehtävä hiililuvun 1 (C1) perusteella. |
| --- | --- |

d)

On varmistettava, että FID-analysaattori on kalibroitu C3H8:lla. Kalibrointi on tehtävä hiililuvun 1 (C1) perusteella.

| e) | Nollataan FID päästötestauksessa käytettävällä nollakaasulla. |
| --- | --- |

e)

Nollataan FID päästötestauksessa käytettävällä nollakaasulla.

| f) | Kohdistetaan FID valitulla C3H8-vertailukaasulla. |
| --- | --- |

f)

Kohdistetaan FID valitulla C3H8-vertailukaasulla.

| g) | Syötetään tämän kohdan b alakohdan mukaisesti valittua CH4-vertailukaasua FID-analysaattorin näytteenottoaukkoon. |
| --- | --- |

g)

Syötetään tämän kohdan b alakohdan mukaisesti valittua CH4-vertailukaasua FID-analysaattorin näytteenottoaukkoon.

| h) | Analysaattorin vasteen annetaan vakautua. Vakautumisaikaan voi sisältyä analysaattorin tyhjennysaika ja analysaattorin vasteen vaatima aika. |
| --- | --- |

h)

Analysaattorin vasteen annetaan vakautua. Vakautumisaikaan voi sisältyä analysaattorin tyhjennysaika ja analysaattorin vasteen vaatima aika.

| i) | Samalla kun analysaattori mittaa CH4-pitoisuutta, kirjataan näytetiedot 30 sekunnin ajalta ja lasketaan arvojen aritmeettinen keskiarvo. |
| --- | --- |

i)

Samalla kun analysaattori mittaa CH4-pitoisuutta, kirjataan näytetiedot 30 sekunnin ajalta ja lasketaan arvojen aritmeettinen keskiarvo.

| j) | Mitattu keskimääräinen pitoisuus jaetaan CH4-kalibrointikaasun kirjatulla pitoisuudella. Tuloksena on FID-analysaattorin vastetekijä CH4, RF
  CH4[THC-FID]. |
| --- | --- |

j)

Mitattu keskimääräinen pitoisuus jaetaan CH4-kalibrointikaasun kirjatulla pitoisuudella. Tuloksena on FID-analysaattorin vastetekijä CH4, RF
  CH4[THC-FID].

8.1.10.1.5   HC-mittauksessa käytettävän FID-analysaattorin metaanivasteen (CH4) verifiointi

Jos 8.1.10.1.4 kohdan mukaisesti saatu arvo RF
  CH4[THC-FID] on ± 5,0 prosentin sisällä sen viimeisimmästä aiemmin määritetystä arvosta, HC:n FID läpäisee metaanivasteen verifioinnin.

| a) | Ensimmäiseksi on verifioitava, että FID:n polttoaineen, poltinilman ja näytteen paineet ja/tai virtaukset ovat ± 0,5 prosentin sisällä niiden viimeisimmästä aiemmin kirjatusta arvosta 8.1.10.1.3 kohdan mukaisesti. Jos näitä virtauksia on tarpeen säätää, on määritettävä uusi arvo RF
  CH4[THC-FID] tämän jakson 8.1.10.1.4 kohdan mukaisesti. On verifioitava, että määritetty uusi arvo RF
  CH4[THC-FID] on tässä 8.1.10.1.5 kohdassa vahvistettujen toleranssien mukainen. |
| --- | --- |

a)

Ensimmäiseksi on verifioitava, että FID:n polttoaineen, poltinilman ja näytteen paineet ja/tai virtaukset ovat ± 0,5 prosentin sisällä niiden viimeisimmästä aiemmin kirjatusta arvosta 8.1.10.1.3 kohdan mukaisesti. Jos näitä virtauksia on tarpeen säätää, on määritettävä uusi arvo RF
  CH4[THC-FID] tämän jakson 8.1.10.1.4 kohdan mukaisesti. On verifioitava, että määritetty uusi arvo RF
  CH4[THC-FID] on tässä 8.1.10.1.5 kohdassa vahvistettujen toleranssien mukainen.

| b) | Jos RF
  CH4[THC-FID] ei ole tässä 8.1.10.1.5 kohdassa vahvistettujen toleranssien mukainen, FID:n vaste on optimoitava uudelleen 8.1.10.1.3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Jos RF
  CH4[THC-FID] ei ole tässä 8.1.10.1.5 kohdassa vahvistettujen toleranssien mukainen, FID:n vaste on optimoitava uudelleen 8.1.10.1.3 kohdan mukaisesti.

| c) | Uusi arvo RF
  CH4[THC-FID] määritetään 8.1.10.1.4 kohdan mukaisesti. Uutta arvoa RF
  CH4[THC-FID] käytetään HC-määrityksen laskelmissa liitteessä VII olevan 2 kohdan (massaperustainen menetelmä) ja liitteessä VII olevan 3 kohdan (mooliperustainen menetelmä) mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Uusi arvo RF
  CH4[THC-FID] määritetään 8.1.10.1.4 kohdan mukaisesti. Uutta arvoa RF
  CH4[THC-FID] käytetään HC-määrityksen laskelmissa liitteessä VII olevan 2 kohdan (massaperustainen menetelmä) ja liitteessä VII olevan 3 kohdan (mooliperustainen menetelmä) mukaisesti.

8.1.10.2   Raakapakokaasun mittaamiseen käytettävien ei-stoikiometristen FID-analysaattoreiden O2-interferenssiverifiointi

8.1.10.2.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Jos FID-analysaattoria käytetään raakapakokaasun mittauksissa, sen O2-interferenssin määrä on verifioitava alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen.

8.1.10.2.2   Mittausperiaatteet

Raakapakokaasun O2-pitoisuuden muutokset voivat vaikuttaa FID-vasteeseen muuttamalla FID:n liekin lämpötilaa. Verifiointia varten on optimoitava FID:n polttoaineen, poltinilman ja näytteen virtausmäärät. FID:n suorituskyky verifioidaan päästötestauksen aikana esiintyvien O2-interferenssien kompensointialgoritmien avulla.

8.1.10.2.3   Järjestelmävaatimukset

Kaikkien testauksen aikana käytettävien FID-analysaattoreiden on läpäistävä O2-interferenssiverifiointi tässä jaksossa kuvaillun menettelyn mukaisesti.

8.1.10.2.4   Menettely

FID:n O2-interferenssi on määritettävä seuraavassa kuvaillun menettelyn mukaisesti. Tässä verifioinnissa tarvittavien kaasupitoisuuksien muodostamisessa voidaan käyttää yhtä tai useampaa kaasunjakajaa.

| a) | Valitaan kolme vertailukaasua, jotka täyttävät 9.5.1 kohdassa esitetyt vaatimukset ja joiden C3H8-pitoisuus on valittu analysaattoreiden kohdistukseen ennen päästötestausta. Valitaan CH4-vertailukaasut FID-analysaattoreille, jotka on kalibroitu CH4:llä käyttäen metaaninerotinta. Kolmen täytekaasun pitoisuudet on valittava niin, että O2- and N2-pitoisuudet edustavat pienintä, suurinta ja niiden välillä olevaa testauksen aikana odotettavissa olevaa O2-pitoisuutta. Keskimääräisen O2-pitoisuuden käyttöä ei vaadita, jos FID kalibroidaan vertailukaasulla, jossa on täytekaasuna keskimääräinen odotettavissa oleva määrä happea. |
| --- | --- |

a)

Valitaan kolme vertailukaasua, jotka täyttävät 9.5.1 kohdassa esitetyt vaatimukset ja joiden C3H8-pitoisuus on valittu analysaattoreiden kohdistukseen ennen päästötestausta. Valitaan CH4-vertailukaasut FID-analysaattoreille, jotka on kalibroitu CH4:llä käyttäen metaaninerotinta. Kolmen täytekaasun pitoisuudet on valittava niin, että O2- and N2-pitoisuudet edustavat pienintä, suurinta ja niiden välillä olevaa testauksen aikana odotettavissa olevaa O2-pitoisuutta. Keskimääräisen O2-pitoisuuden käyttöä ei vaadita, jos FID kalibroidaan vertailukaasulla, jossa on täytekaasuna keskimääräinen odotettavissa oleva määrä happea.

| b) | On varmistettava, että FID-analysaattori täyttää kaikki 8.1.10.1 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

On varmistettava, että FID-analysaattori täyttää kaikki 8.1.10.1 kohdan vaatimukset.

| c) | FID-analysaattori käynnistetään ja sitä käytetään samaan tapaan kuin ennen päästötestiä. Riippumatta siitä, mikä on FID:n polttimen ilmanlähde testauksen aikana, tässä verifioinnissa sen ilmanlähteenä käytetään nollailmaa. |
| --- | --- |

c)

FID-analysaattori käynnistetään ja sitä käytetään samaan tapaan kuin ennen päästötestiä. Riippumatta siitä, mikä on FID:n polttimen ilmanlähde testauksen aikana, tässä verifioinnissa sen ilmanlähteenä käytetään nollailmaa.

| d) | Analysaattori säädetään nollaan. |
| --- | --- |

d)

Analysaattori säädetään nollaan.

| e) | Analysaattori kohdistetaan vertailukaasulla, jota käytetään testauksen aikana. |
| --- | --- |

e)

Analysaattori kohdistetaan vertailukaasulla, jota käytetään testauksen aikana.

| f) | Nollavaste tarkastetaan päästötestauksen aikana käytettävällä nollakaasulla. Jos 30 sekunnin ajalta kerättyjen tietojen mukainen keskimääräinen nollavaste on ± 0,5 prosentin sisällä tämän kohdan e alakohdassa käytetystä vertailuarvosta, siirrytään seuraavaan vaiheeseen. Muussa tapauksessa menettely käynnistetään uudelleen tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetusta vaiheesta. |
| --- | --- |

f)

Nollavaste tarkastetaan päästötestauksen aikana käytettävällä nollakaasulla. Jos 30 sekunnin ajalta kerättyjen tietojen mukainen keskimääräinen nollavaste on ± 0,5 prosentin sisällä tämän kohdan e alakohdassa käytetystä vertailuarvosta, siirrytään seuraavaan vaiheeseen. Muussa tapauksessa menettely käynnistetään uudelleen tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetusta vaiheesta.

| g) | Analysaattorin vaste tarkastetaan käyttäen vertailukaasua, jonka O2-pitoisuus on pienin testauksen aikana odotettavissa oleva. 30 sekunnin aikana kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen vaste kirjataan arvona x
  O2minHC. |
| --- | --- |

g)

Analysaattorin vaste tarkastetaan käyttäen vertailukaasua, jonka O2-pitoisuus on pienin testauksen aikana odotettavissa oleva. 30 sekunnin aikana kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen vaste kirjataan arvona x
  O2minHC.

| h) | FID-analysaattorin nollavaste tarkastetaan päästötestauksen aikana käytettävällä nollakaasulla. Jos 30 sekunnin ajalta kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen nollavaste on ± 0,5 prosentin sisällä tämän kohdan e alakohdassa käytetystä vertailuarvosta, suoritetaan seuraava vaihe. Muussa tapauksessa menettely käynnistetään uudelleen tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetusta vaiheesta. |
| --- | --- |

h)

FID-analysaattorin nollavaste tarkastetaan päästötestauksen aikana käytettävällä nollakaasulla. Jos 30 sekunnin ajalta kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen nollavaste on ± 0,5 prosentin sisällä tämän kohdan e alakohdassa käytetystä vertailuarvosta, suoritetaan seuraava vaihe. Muussa tapauksessa menettely käynnistetään uudelleen tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetusta vaiheesta.

| i) | Analysaattorin vaste tarkastetaan käyttäen vertailukaasua, jonka keskimääräinen O2-pitoisuus on testauksen aikana odotettavissa oleva. 30 sekunnin aikana kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen vaste kirjataan arvona x
  O2avgHC. |
| --- | --- |

i)

Analysaattorin vaste tarkastetaan käyttäen vertailukaasua, jonka keskimääräinen O2-pitoisuus on testauksen aikana odotettavissa oleva. 30 sekunnin aikana kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen vaste kirjataan arvona x
  O2avgHC.

| j) | FID-analysaattorin nollavaste tarkastetaan päästötestauksen aikana käytettävällä nollakaasulla. Jos 30 sekunnin ajalta kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen nollavaste on ± 0,5 prosentin sisällä tämän kohdan e alakohdassa käytetystä vertailuarvosta, suoritetaan seuraava vaihe. Muussa tapauksessa menettely käynnistetään uudelleen tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetusta vaiheesta. |
| --- | --- |

j)

FID-analysaattorin nollavaste tarkastetaan päästötestauksen aikana käytettävällä nollakaasulla. Jos 30 sekunnin ajalta kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen nollavaste on ± 0,5 prosentin sisällä tämän kohdan e alakohdassa käytetystä vertailuarvosta, suoritetaan seuraava vaihe. Muussa tapauksessa menettely käynnistetään uudelleen tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetusta vaiheesta.

| k) | Analysaattorin vaste tarkastetaan käyttäen vertailukaasua, jonka O2-pitoisuus on testauksen suurin aikana odotettavissa oleva. 30 sekunnin aikana kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen vaste kirjataan arvona x
  O2maxHC. |
| --- | --- |

k)

Analysaattorin vaste tarkastetaan käyttäen vertailukaasua, jonka O2-pitoisuus on testauksen suurin aikana odotettavissa oleva. 30 sekunnin aikana kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen vaste kirjataan arvona x
  O2maxHC.

| l) | FID-analysaattorin nollavaste tarkastetaan päästötestauksen aikana käytettävällä nollakaasulla. Jos 30 sekunnin ajalta kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen nollavaste on ± 0,5 prosentin sisällä tämän kohdan e alakohdassa käytetystä vertailuarvosta, suoritetaan seuraava vaihe. Muussa tapauksessa menettely käynnistetään uudelleen tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetusta vaiheesta. |
| --- | --- |

l)

FID-analysaattorin nollavaste tarkastetaan päästötestauksen aikana käytettävällä nollakaasulla. Jos 30 sekunnin ajalta kerättyjen vakautettujen tietojen mukainen keskimääräinen nollavaste on ± 0,5 prosentin sisällä tämän kohdan e alakohdassa käytetystä vertailuarvosta, suoritetaan seuraava vaihe. Muussa tapauksessa menettely käynnistetään uudelleen tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetusta vaiheesta.

| m) | Lasketaan arvon x
  O2maxHC ja sen vertailukaasun pitoisuuden prosentuaalinen ero. Lasketaan arvon x
  O2avgHC ja sen vertailukaasun pitoisuuden prosentuaalinen ero. Lasketaan arvon x
  O2minHC ja sen vertailukaasun pitoisuuden prosentuaalinen ero. Määritetään näiden kolmen laskelman suurin prosentuaalinen ero. Tulos on O2-interferenssi. |
| --- | --- |

m)

Lasketaan arvon x
  O2maxHC ja sen vertailukaasun pitoisuuden prosentuaalinen ero. Lasketaan arvon x
  O2avgHC ja sen vertailukaasun pitoisuuden prosentuaalinen ero. Lasketaan arvon x
  O2minHC ja sen vertailukaasun pitoisuuden prosentuaalinen ero. Määritetään näiden kolmen laskelman suurin prosentuaalinen ero. Tulos on O2-interferenssi.

| n) | Jos O2-interferenssi on ± 3 prosentin sisällä, FID läpäisee O2-interferenssiverifioinnin. Muussa tapauksessa on suoritettava yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä puutteen korjaamiseksi:






  i) | Toistetaan verifiointi sen selvittämiseksi, tapahtuiko menettelyn aikana virhe. |
| --- | --- | --- |

n)

Jos O2-interferenssi on ± 3 prosentin sisällä, FID läpäisee O2-interferenssiverifioinnin. Muussa tapauksessa on suoritettava yksi tai useampia seuraavista toimenpiteistä puutteen korjaamiseksi:

i)

Toistetaan verifiointi sen selvittämiseksi, tapahtuiko menettelyn aikana virhe.

| ii) | Valitaan sellaiset päästötestien nolla- ja vertailukaasut, joiden O2-pitoisuus on suurempi tai pienempi, ja toistetaan verifiointi. |
| --- | --- |

ii)

Valitaan sellaiset päästötestien nolla- ja vertailukaasut, joiden O2-pitoisuus on suurempi tai pienempi, ja toistetaan verifiointi.

| iii) | Säädetään FID:n poltinilma-, polttoaine- ja näytevirtauksia. Jos näitä virtauksia säädetään THC:n mittaukseen käytettävällä FID-analysaattorilla, jotta O2-verifiointivaatimukset täyttyisivät, arvo RF
  CH4 on nollattava seuraavaa RF
  CH4-verifiointia varten. Säädön jälkeen toistetaan O2-interferenssiverifiointi ja määritetään arvo RF
  CH4. |
| --- | --- |

iii)

Säädetään FID:n poltinilma-, polttoaine- ja näytevirtauksia. Jos näitä virtauksia säädetään THC:n mittaukseen käytettävällä FID-analysaattorilla, jotta O2-verifiointivaatimukset täyttyisivät, arvo RF
  CH4 on nollattava seuraavaa RF
  CH4-verifiointia varten. Säädön jälkeen toistetaan O2-interferenssiverifiointi ja määritetään arvo RF
  CH4.

| iv) | Korjataan tai vaihdetaan FID-analysaattori ja toistetaan O2-interferenssiverifiointi. |
| --- | --- |

iv)

Korjataan tai vaihdetaan FID-analysaattori ja toistetaan O2-interferenssiverifiointi.

8.1.10.3   Metaaninerottimen penetraatio-osuudet (Varattu)

8.1.11   NOx-mittaukset

8.1.11.1   CLD:n CO2- ja H2O-vaimennuksen verifiointi

8.1.11.1.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Jos NOx-mittauksessa käytetään kemiluminesenssianalysaattoria (CLD), H2O- ja CO2-vaimennuksen määrä on verifioitava analysaattorin alkuasennuksen ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen.

8.1.11.1.2   Mittausperiaatteet

H2O ja CO2 voivat vaikuttaa negatiivisesti CLD:n NOx-vasteeseen törmäysvaimennuksen vuoksi, mikä estää kemiluminesenssireaktion, jota CLD käyttää NOx:n havaitsemiseen. Tällä menettelyllä ja 8.1.11.2.3 kohdassa esitetyillä laskelmilla määritetään vaimennus ja skaalataan vaimennustulokset päästötestauksen aikana odotettavissa olevan H2O:n suurimman mooliosuuden ja CO2:n suurimman pitoisuuden mukaan. Jos CLD-analysaattorissa käytetään vaimennuksen kompensaatioalgoritmeja, joissa hyödynnetään H2O- ja/tai CO-mittauslaitteita, vaimennus on arvioitava näiden laitteiden ollessa toiminnassa ja kompensaatioalgoritmeja soveltaen.

8.1.11.1.3   Järjestelmävaatimukset

Laimennetun pakokaasun mittauksessa CLD-analysaattorin yhdistetty H2O- ja CO2-vaimennus saa olla enintään ± 2 prosenttia. Raakapakokaasun mittauksessa CLD-analysaattorin yhdistetty H2O- ja CO2-vaimennus saa olla enintään ± 2,5 prosenttia. Yhdistetty vaimennus on 8.1.11.1.4 kohdan mukaisesti määritetyn CO2-vaimennuksen ja 8.1.11.1.5 kohdan mukaisesti määritetyn H2O-vaimennuksen summa. Jos nämä vaatimukset eivät täyty, ongelma on ratkaistava korjaamalla tai vaihtamalla analysaattori. Ennen päästötestien aloittamista on verifioitava, että analysaattorin asianmukainen toiminta on saatu palautettua korjaavilla toimenpiteillä.

8.1.11.1.4   CO2-vaimennuksen verifiointimenettely

CO2-vaimennuksen määrityksessä voidaan käyttää seuraavassa kuvailtavaa menetelmää tai mittauslaitteen valmistajan suosittelemaa menetelmää, jossa käytetään kaasunjakajaa, joka sekoittaa kahdesta kaasusta koostuvat vertailukaasut laimennusaineena käytettävään nollakaasuun ja joka on 9.4.5.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen. Voidaan myös laatia muunlainen menetelmä hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

| a) | Tarpeelliset liitännät on tehtävä käyttäen PTFE:stä tai ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia. |
| --- | --- |

a)

Tarpeelliset liitännät on tehtävä käyttäen PTFE:stä tai ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia.

| b) | Kaasunjakajan on oltava sellainen, että vertailukaasua ja laimennuskaasua sekoittuu toisiinsa lähes yhtä suuret määrät. |
| --- | --- |

b)

Kaasunjakajan on oltava sellainen, että vertailukaasua ja laimennuskaasua sekoittuu toisiinsa lähes yhtä suuret määrät.

| c) | Jos CLD-analysaattorissa on toimintamoodi, jossa laite havaitsee NOx:n kokonaismäärän sijaan vain NO:n, analysaattoria on käytettävä pelkän NO:n havaitsevassa moodissa. |
| --- | --- |

c)

Jos CLD-analysaattorissa on toimintamoodi, jossa laite havaitsee NOx:n kokonaismäärän sijaan vain NO:n, analysaattoria on käytettävä pelkän NO:n havaitsevassa moodissa.

| d) | Verifioinnissa käytetään CO2 -vertailukaasua, joka on 9.5.1 kohdan vaatimusten mukaista ja jonka pitoisuus on noin kaksi kertaa päästötestauksen aikana odotettavissa oleva CO2:n enimmäispitoisuus. |
| --- | --- |

d)

Verifioinnissa käytetään CO2 -vertailukaasua, joka on 9.5.1 kohdan vaatimusten mukaista ja jonka pitoisuus on noin kaksi kertaa päästötestauksen aikana odotettavissa oleva CO2:n enimmäispitoisuus.

| e) | Verifioinnissa käytetään NO-vertailukaasua, joka on 9.5.1 kohdan vaatimusten mukaista ja jonka pitoisuus on noin kaksi kertaa päästötestauksen aikana odotettavissa oleva NO:n enimmäispitoisuus. Suurempaa pitoisuutta voidaan käyttää mittauslaitteen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti verifioinnin täsmällisyyden varmistamiseksi, jos odotettavissa oleva NO-pitoisuus on alhaisempi kuin mittauslaitteen valmistajan verifiointia varten suosittelema vähimmäisalue. |
| --- | --- |

e)

Verifioinnissa käytetään NO-vertailukaasua, joka on 9.5.1 kohdan vaatimusten mukaista ja jonka pitoisuus on noin kaksi kertaa päästötestauksen aikana odotettavissa oleva NO:n enimmäispitoisuus. Suurempaa pitoisuutta voidaan käyttää mittauslaitteen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti verifioinnin täsmällisyyden varmistamiseksi, jos odotettavissa oleva NO-pitoisuus on alhaisempi kuin mittauslaitteen valmistajan verifiointia varten suosittelema vähimmäisalue.

| f) | CLD-analysaattori nollataan ja kohdistetaan. CLD-analysaattori kohdistetaan tämän kohdan e alakohdan mukaisella NO-vertailukaasulla kaasunjakajan kautta. NO-vertailukaasu kytketään kaasunjakajan vertailukaasuaukkoon. Kaasunjakajan laimennuskaasuaukkoon kytketään nollakaasu. Käytetään tämän kohdan b alakohdan mukaista nimellistä sekoitussuhdetta. CLD-analysaattori kohdistetaan kaasunjakajan ulostulon NO-pitoisuudella. Tarvittaessa sovelletaan kaasun ominaisuuksien mukaisia korjauksia tarkan kaasujaon aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

f)

CLD-analysaattori nollataan ja kohdistetaan. CLD-analysaattori kohdistetaan tämän kohdan e alakohdan mukaisella NO-vertailukaasulla kaasunjakajan kautta. NO-vertailukaasu kytketään kaasunjakajan vertailukaasuaukkoon. Kaasunjakajan laimennuskaasuaukkoon kytketään nollakaasu. Käytetään tämän kohdan b alakohdan mukaista nimellistä sekoitussuhdetta. CLD-analysaattori kohdistetaan kaasunjakajan ulostulon NO-pitoisuudella. Tarvittaessa sovelletaan kaasun ominaisuuksien mukaisia korjauksia tarkan kaasujaon aikaansaamiseksi.

| g) | CO2-vertailukaasu kytketään kaasunjakajan vertailukaasuaukkoon. |
| --- | --- |

g)

CO2-vertailukaasu kytketään kaasunjakajan vertailukaasuaukkoon.

| h) | NO-vertailukaasu kytketään kaasunjakajan laimennuskaasuaukkoon. |
| --- | --- |

h)

NO-vertailukaasu kytketään kaasunjakajan laimennuskaasuaukkoon.

| i) | Kaasunjakajan ulostulo vakautetaan samalla kun kaasunjakajan läpi ohjataan NO:ta and CO2:ta. Määritetään kaasunjakajan ulostulon CO2-pitoisuus soveltaen tarvittaessa kaasun ominaisuuksien mukaisia korjauksia tarkan kaasujaon aikaansaamiseksi. Tämä pitoisuus x
  CO2act kirjataan ja sitä käytetään 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa. Kaasunjakajan sijaan voidaan käyttää muuta yksinkertaista kaasunsekoituslaitetta. Siinä tapauksessa on käytettävä analysaattoria CO2-pitoisuuden määrittämiseksi. Jos käytetään NDIR-analysaattoria yhdessä yksinkertaisen kaasunsekoituslaitteen kanssa, sen on täytettävä tässä jaksossa esitetyt vaatimukset ja se on kohdistettava tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetulla CO2-vertailukaasulla. NDIR-analysaattorin lineaarisuus on tarkastettava koko mittausalueelta CO2-pitoisuuteen saakka, joka on kaksi kertaa päästötestauksen aikana odotettavissa oleva enimmäispitoisuus. |
| --- | --- |

i)

Kaasunjakajan ulostulo vakautetaan samalla kun kaasunjakajan läpi ohjataan NO:ta and CO2:ta. Määritetään kaasunjakajan ulostulon CO2-pitoisuus soveltaen tarvittaessa kaasun ominaisuuksien mukaisia korjauksia tarkan kaasujaon aikaansaamiseksi. Tämä pitoisuus x
  CO2act kirjataan ja sitä käytetään 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa. Kaasunjakajan sijaan voidaan käyttää muuta yksinkertaista kaasunsekoituslaitetta. Siinä tapauksessa on käytettävä analysaattoria CO2-pitoisuuden määrittämiseksi. Jos käytetään NDIR-analysaattoria yhdessä yksinkertaisen kaasunsekoituslaitteen kanssa, sen on täytettävä tässä jaksossa esitetyt vaatimukset ja se on kohdistettava tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetulla CO2-vertailukaasulla. NDIR-analysaattorin lineaarisuus on tarkastettava koko mittausalueelta CO2-pitoisuuteen saakka, joka on kaksi kertaa päästötestauksen aikana odotettavissa oleva enimmäispitoisuus.

| j) | NO-pitoisuus mitataan virtaussuunnassa kaasunjakajan alapuolelta CLD-analysaattorilla. Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. Vakiintumisaikaan voi sisältyä siirtolinjan huuhteluaika ja analysaattorin vasteen vaatima aika. Analysaattorin mitatessa näytteen pitoisuutta sen antamat tulokset kirjataan 30 sekunnin ajalta. Näiden tietojen perusteella lasketaan aritmeettinen keskimääräinen pitoisuus x
  NOmeas. x
  NOmeas kirjataan ja sitä käytetään 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa. |
| --- | --- |

j)

NO-pitoisuus mitataan virtaussuunnassa kaasunjakajan alapuolelta CLD-analysaattorilla. Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. Vakiintumisaikaan voi sisältyä siirtolinjan huuhteluaika ja analysaattorin vasteen vaatima aika. Analysaattorin mitatessa näytteen pitoisuutta sen antamat tulokset kirjataan 30 sekunnin ajalta. Näiden tietojen perusteella lasketaan aritmeettinen keskimääräinen pitoisuus x
  NOmeas. x
  NOmeas kirjataan ja sitä käytetään 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa.

| k) | Todellinen NO-pitoisuus x
  NOact kaasunjakajan ulostulossa lasketaan vertailukaasun pitoisuuksien ja arvon x
  CO2act perusteella yhtälön (6-24) mukaisesti. Laskettua arvoa käytetään vaimennuksen verifiointilaskelmissa yhtälössä (6-23). |
| --- | --- |

k)

Todellinen NO-pitoisuus x
  NOact kaasunjakajan ulostulossa lasketaan vertailukaasun pitoisuuksien ja arvon x
  CO2act perusteella yhtälön (6-24) mukaisesti. Laskettua arvoa käytetään vaimennuksen verifiointilaskelmissa yhtälössä (6-23).

| l) | Tämän jakson 8.1.11.1.4 ja 8.1.11.1.5 kohdan mukaisesti kirjattuja arvoja käytetään 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuslaskelmissa. |
| --- | --- |

l)

Tämän jakson 8.1.11.1.4 ja 8.1.11.1.5 kohdan mukaisesti kirjattuja arvoja käytetään 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuslaskelmissa.

8.1.11.1.5   H2O-vaimennuksen verifiointimenettely

H2O-vaimennuksen määrityksessä voidaan käyttää seuraavassa kuvailtavaa menetelmää tai mittauslaitteen valmistajan suosittelemaa menetelmää. Voidaan myös laatia muunlainen menetelmä hyvän teknisen käytännön mukaisesti

| a) | Tarpeelliset liitännät on tehtävä käyttäen PTFE:stä tai ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia. |
| --- | --- |

a)

Tarpeelliset liitännät on tehtävä käyttäen PTFE:stä tai ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia.

| b) | Jos CLD-analysaattorissa on toimintamoodi, jossa laite havaitsee NOx:n kokonaismäärän sijaan vain NO:n, analysaattoria on käytettävä pelkän NO:n havaitsevassa moodissa. |
| --- | --- |

b)

Jos CLD-analysaattorissa on toimintamoodi, jossa laite havaitsee NOx:n kokonaismäärän sijaan vain NO:n, analysaattoria on käytettävä pelkän NO:n havaitsevassa moodissa.

| c) | Verifioinnissa käytetään NO-vertailukaasua, joka on 9.5.1 kohdan vaatimusten mukaista ja jonka pitoisuus on lähellä päästötestauksen aikana odotettavissa olevaa NO:n enimmäispitoisuutta. Suurempaa pitoisuutta voidaan käyttää mittauslaitteen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti verifioinnin täsmällisyyden varmistamiseksi, jos odotettavissa oleva NO-pitoisuus on alhaisempi kuin mittauslaitteen valmistajan verifiointia varten suosittelema vähimmäisalue. |
| --- | --- |

c)

Verifioinnissa käytetään NO-vertailukaasua, joka on 9.5.1 kohdan vaatimusten mukaista ja jonka pitoisuus on lähellä päästötestauksen aikana odotettavissa olevaa NO:n enimmäispitoisuutta. Suurempaa pitoisuutta voidaan käyttää mittauslaitteen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti verifioinnin täsmällisyyden varmistamiseksi, jos odotettavissa oleva NO-pitoisuus on alhaisempi kuin mittauslaitteen valmistajan verifiointia varten suosittelema vähimmäisalue.

| d) | CLD-analysaattori nollataan ja kohdistetaan. CLD-analysaattori kohdistetaan tämän kohdan c alakohdassa tarkoitetulla vertailukaasulla. Vertailukaasun pitoisuus kirjataan arvona x
  NOdry, ja sitä käytetään 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa. |
| --- | --- |

d)

CLD-analysaattori nollataan ja kohdistetaan. CLD-analysaattori kohdistetaan tämän kohdan c alakohdassa tarkoitetulla vertailukaasulla. Vertailukaasun pitoisuus kirjataan arvona x
  NOdry, ja sitä käytetään 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa.

| e) | NO-vertailukaasu kostutetaan kuplittamalla se tislatun veden lävitse suljetussa astiassa. Jos kostutettua NO-vertailukaasunäytettä ei ohjata näytteenkuivaimen lävitse, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on suunnilleen niin korkea kuin korkein testauksen aikana odotettavissa oleva H2O:n mooliosuus. Jos kostutettua NO-vertailukaasunäytettä ei ohjata näytteenkuivaimen lävitse, mitattu H2O-vaimennus skaalataan 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa korkeimpaan testauksen aikana odotettavissa olevaan H2O:n mooliosuuteen. Jos kostutettu NO-vertailukaasunäyte ohjataan kuivaimen lävitse tätä verifiointitestiä varten, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään niin korkea kuin 9.3.2.3.1 kohdassa edellytetty taso. Mitattua H2O-vaimennusta ei siinä tapauksessa skaalata 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa. |
| --- | --- |

e)

NO-vertailukaasu kostutetaan kuplittamalla se tislatun veden lävitse suljetussa astiassa. Jos kostutettua NO-vertailukaasunäytettä ei ohjata näytteenkuivaimen lävitse, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on suunnilleen niin korkea kuin korkein testauksen aikana odotettavissa oleva H2O:n mooliosuus. Jos kostutettua NO-vertailukaasunäytettä ei ohjata näytteenkuivaimen lävitse, mitattu H2O-vaimennus skaalataan 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa korkeimpaan testauksen aikana odotettavissa olevaan H2O:n mooliosuuteen. Jos kostutettu NO-vertailukaasunäyte ohjataan kuivaimen lävitse tätä verifiointitestiä varten, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään niin korkea kuin 9.3.2.3.1 kohdassa edellytetty taso. Mitattua H2O-vaimennusta ei siinä tapauksessa skaalata 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa.

| f) | Kostutettu NO-testikaasu syötetään näytteenottojärjestelmään. Se voidaan syöttää päästötesteissä käytettävän näytteenkuivaimen ylä- tai alapuolelle. Syöttökohdan mukaan valitaan soveltuva laskentamenetelmä tämän kohdan e alakohdasta. On huomattava, että näytteenkuivaimen on läpäistävä 8.1.8.5.8 kohdan mukainen verifiointitarkastus. |
| --- | --- |

f)

Kostutettu NO-testikaasu syötetään näytteenottojärjestelmään. Se voidaan syöttää päästötesteissä käytettävän näytteenkuivaimen ylä- tai alapuolelle. Syöttökohdan mukaan valitaan soveltuva laskentamenetelmä tämän kohdan e alakohdasta. On huomattava, että näytteenkuivaimen on läpäistävä 8.1.8.5.8 kohdan mukainen verifiointitarkastus.

| g) | Mitataan H2O:n mooliosuus kostutetussa NO-vertailukaasussa. Jos käytetään näytteenkuivainta, H2O:n mooliosuus kostutetussa NO-vertailukaasussa, x
  H2Omeas mitataan virtaussuunnassa näytteenkuivaimen alapuolelta. On suositeltavaa, että x
  H2Omeas mitataan mahdollisimman läheltä CLD-analysaattorin sisääntuloa. x
  H2Omeas voidaan laskea kastepisteen T
  dew ja absoluuttisen paineen p
  total mittausten perusteella. |
| --- | --- |

g)

Mitataan H2O:n mooliosuus kostutetussa NO-vertailukaasussa. Jos käytetään näytteenkuivainta, H2O:n mooliosuus kostutetussa NO-vertailukaasussa, x
  H2Omeas mitataan virtaussuunnassa näytteenkuivaimen alapuolelta. On suositeltavaa, että x
  H2Omeas mitataan mahdollisimman läheltä CLD-analysaattorin sisääntuloa. x
  H2Omeas voidaan laskea kastepisteen T
  dew ja absoluuttisen paineen p
  total mittausten perusteella.

| h) | Hyvän teknisen käytännön mukaisesti on ehkäistävä veden tiivistyminen siirtolinjoissa, yhteissä tai venttiileissä arvon x
  H2Omeas mittauskohdan ja analysaattorin välillä. Järjestelmä on suositeltavaa suunnitella niin, että siirtolinjojen, yhteiden ja venttiilien seinämien lämpötilat kohdasta, jossa x
  H2Omeas mitataan, analysaattoriin saakka ovat vähintään 5 K korkeammat kuin näytekaasun kastepiste kyseisessä kohdassa. |
| --- | --- |

h)

Hyvän teknisen käytännön mukaisesti on ehkäistävä veden tiivistyminen siirtolinjoissa, yhteissä tai venttiileissä arvon x
  H2Omeas mittauskohdan ja analysaattorin välillä. Järjestelmä on suositeltavaa suunnitella niin, että siirtolinjojen, yhteiden ja venttiilien seinämien lämpötilat kohdasta, jossa x
  H2Omeas mitataan, analysaattoriin saakka ovat vähintään 5 K korkeammat kuin näytekaasun kastepiste kyseisessä kohdassa.

| i) | Kostutetun NO-vertailukaasun pitoisuus mitataan CLD-analysaattorilla. Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. Vakiintumisaikaan voi sisältyä siirtolinjan huuhteluaika ja analysaattorin vasteen vaatima aika. Analysaattorin mitatessa näytteen pitoisuutta sen antamat tulokset kirjataan 30 sekunnin ajalta. Näiden tietojen perusteella lasketaan aritmeettinen keskimääräinen pitoisuus x
  NOwet. x
  NOwet kirjataan ja sitä käytetään 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa. |
| --- | --- |

i)

Kostutetun NO-vertailukaasun pitoisuus mitataan CLD-analysaattorilla. Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. Vakiintumisaikaan voi sisältyä siirtolinjan huuhteluaika ja analysaattorin vasteen vaatima aika. Analysaattorin mitatessa näytteen pitoisuutta sen antamat tulokset kirjataan 30 sekunnin ajalta. Näiden tietojen perusteella lasketaan aritmeettinen keskimääräinen pitoisuus x
  NOwet. x
  NOwet kirjataan ja sitä käytetään 8.1.11.2.3 kohdan mukaisissa vaimennuksen verifiointilaskelmissa.

8.1.11.2   CLD:n vaimennuksen verifiointilaskelmat

Kemiluminesenssianalysaattorin (CLD) vaimennustarkastukseen liittyvät laskelmat on tehtävä tämän kohdan mukaisesti.

8.1.11.2.1   Testauksen aikana odotettavissa oleva veden määrä

Suurin päästötestauksen aikana odotettavissa oleva veden mooliosuus x
  H2Oexp on arvioitava. Arviointi tehdään kohdasta, jossa kostutettu NO-vertailukaasu syötettiin 8.1.11.1.5 kohdan f alakohdan mukaisesti. Veden suurinta odotettavissa olevaa mooliosuutta arvioitaessa on otettava huomioon paloilman, polttoaineen palamistuotteiden ja (mahdollisen) laimennusilman suurin odotettavissa oleva vesipitoisuus. Jos kostutettu NO-vertailukaasu syötetään näytteenottojärjestelmään verifiointitestin aikana virtaussuunnassa näytteenkuivaimen yläpuolelle, suurinta odotettavissa olevaa veden mooliosuutta ei tarvitse arvioida, ja arvo x
  H2Oex asetetaan samaksi kuin x
  H2Omeas.

8.1.11.2.2   Testauksen aikana odotettavissa oleva CO2:n määrä

Suurin testauksen aikana odotettavissa oleva CO2:n määrä x
  CO2exp on arvioitava. Arviointi tehdään näytteenottojärjestelmän siitä kohdasta, jossa sekoitetut NO- ja CO2-vertailukaasut syötetään järjestelmään 8.1.11.1.4 kohdan j alakohdan mukaisesti. Suurinta odotettavissa olevaa CO2-pitoisuutta arvioitaessa on otettava huomioon polttoaineen palamistuotteiden ja laimennusilman suurin odotettavissa oleva CO2-pitoisuus.

8.1.11.2.3   Yhdistetyt H2O- ja CO2-vaimennuslaskelmat

Yhdistetty H2O- ja CO2-vaimennus lasketaan yhtälöllä (6-23):

| | (6-23) |
| --- | --- |

Formula

(6-23)

jossa:

| quench = | CLD:n vaimennuksen määrä |
| --- | --- |
| x
  NOdry | on virtaussuunnassa kuplituslaitteen yläpuolelta mitattu NO-pitoisuus (8.1.11.1.5 kohdan d alakohdan mukaisesti) |
| x
  NOwet | on virtaussuunnassa kuplituslaitteen alapuolelta mitattu NO-pitoisuus (8.1.11.1.5 kohdan i alakohdan mukaisesti) |
| x
  H2Oexp | on suurin päästötestauksen aikana odotettavissa oleva veden mooliosuus (8.1.11.2.1 kohdan mukaisesti) |
| x
  H2Omeas | on vaimennusverifioinnin aikana mitattu veden mooliosuus (8.1.11.1.5 kohdan g alakohdan mukaisesti) |
| x
  NOmeas | on mitattu NO-pitoisuus, kun NO-vertailukaasu sekoitetaan CO2-vertailukaasun kanssa (8.1.11.1.4 kohdan j alakohdan mukaisesti) |
| x
  NOact | on todellinen NO-pitoisuus, kun NO-vertailukaasu sekoitetaan CO2-vertailukaasun kanssa (8.1.11.1.4 kohdan k alakohdan mukaisesti ja yhtälöllä (6-24) laskettuna) |
| x
  CO2exp | on suurin päästötestauksen aikana odotettavissa oleva CO2-pitoisuus (8.1.11.2.2 kohdan mukaisesti) |
| x
  CO2act | on todellinen CO2-pitoisuus, kun NO-vertailukaasu sekoitetaan CO2-vertailukaasun kanssa (8.1.11.1.4 kohdan i alakohdan mukaisesti) |

quench =

CLD:n vaimennuksen määrä

x
  NOdry

on virtaussuunnassa kuplituslaitteen yläpuolelta mitattu NO-pitoisuus (8.1.11.1.5 kohdan d alakohdan mukaisesti)

x
  NOwet

on virtaussuunnassa kuplituslaitteen alapuolelta mitattu NO-pitoisuus (8.1.11.1.5 kohdan i alakohdan mukaisesti)

x
  H2Oexp

on suurin päästötestauksen aikana odotettavissa oleva veden mooliosuus (8.1.11.2.1 kohdan mukaisesti)

x
  H2Omeas

on vaimennusverifioinnin aikana mitattu veden mooliosuus (8.1.11.1.5 kohdan g alakohdan mukaisesti)

x
  NOmeas

on mitattu NO-pitoisuus, kun NO-vertailukaasu sekoitetaan CO2-vertailukaasun kanssa (8.1.11.1.4 kohdan j alakohdan mukaisesti)

x
  NOact

on todellinen NO-pitoisuus, kun NO-vertailukaasu sekoitetaan CO2-vertailukaasun kanssa (8.1.11.1.4 kohdan k alakohdan mukaisesti ja yhtälöllä (6-24) laskettuna)

x
  CO2exp

on suurin päästötestauksen aikana odotettavissa oleva CO2-pitoisuus (8.1.11.2.2 kohdan mukaisesti)

x
  CO2act

on todellinen CO2-pitoisuus, kun NO-vertailukaasu sekoitetaan CO2-vertailukaasun kanssa (8.1.11.1.4 kohdan i alakohdan mukaisesti)

| | (6-24) |
| --- | --- |

Formula

(6-24)

jossa:

| x
  NOspan | on kaasunjakajaan syötettävän NO-vertailukaasun pitoisuus (8.1.11.1.4 kohdan e alakohdan mukaisesti) |
| --- | --- |
| x
  CO2span | on kaasunjakajaan syötettävän CO2-vertailukaasun pitoisuus (8.1.11.1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti) |

x
  NOspan

on kaasunjakajaan syötettävän NO-vertailukaasun pitoisuus (8.1.11.1.4 kohdan e alakohdan mukaisesti)

x
  CO2span

on kaasunjakajaan syötettävän CO2-vertailukaasun pitoisuus (8.1.11.1.4 kohdan d alakohdan mukaisesti)

8.1.11.3   NDUV-analysaattorin HC- ja H2O-interferenssiverifiointi

8.1.11.3.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Jos NOx mitataan käyttäen ei-dispersoivaa ultraviolettianalysaattoria (NDUV), H2O- ja hiilivetyinterferenssin määrä on verifioitava analysaattorin alkuasennuksen ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen.

8.1.11.3.2   Mittausperiaatteet

Hiilivedyt ja H2O voivat aiheuttaa positiivista interferenssiä NDUV-analysaattorissa antamalla vasteen, joka on samanlainen kuin NOx:lla. Jos NDUV-analysaattorissa käytetään kompensaatioalgoritmeja, joissa hyödynnetään muiden kaasujen mittauksia tämän interferenssin verifiointia varten, tällaiset mittaukset on tehtävä samanaikaisesti, jotta algoritmeja testataan analysaattorin interferenssin verifioinnin aikana.

8.1.11.3.3   Järjestelmävaatimukset

NOx:n NDUV-analysaattorin yhdistetyn H2O- ja HC-interferenssin on oltava ± 2 prosentin sisällä keskimääräisestä NOx-pitoisuudesta.

8.1.11.3.4   Menettely

Interferenssiverifiointi tehdään seuraavasti:

| a) | NOx:n NDUV-analysaattori käynnistetään, nollataan ja kohdistetaan ja sitä käytetään laitteen valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

NOx:n NDUV-analysaattori käynnistetään, nollataan ja kohdistetaan ja sitä käytetään laitteen valmistajan ohjeiden mukaisesti.

| b) | On suositeltavaa käyttää moottorin pakokaasuja tämän verifioinnin tekemiseen. Pakokaasun NOx-pitoisuuden määrittämiseen on käytettävä 9.4 kohdan vaatimusten mukaista CLD-analysaattoria. CLD:n vastetta käytetään vertailuarvona. Myös pakokaasun HC on mitattava 9.4 kohdan vaatimusten mukaisella FID-analysaattorilla. FID:n vastetta käytetään hiilivedyn vertailuarvona. |
| --- | --- |

b)

On suositeltavaa käyttää moottorin pakokaasuja tämän verifioinnin tekemiseen. Pakokaasun NOx-pitoisuuden määrittämiseen on käytettävä 9.4 kohdan vaatimusten mukaista CLD-analysaattoria. CLD:n vastetta käytetään vertailuarvona. Myös pakokaasun HC on mitattava 9.4 kohdan vaatimusten mukaisella FID-analysaattorilla. FID:n vastetta käytetään hiilivedyn vertailuarvona.

| c) | NDUV-analysaattoriin ohjataan moottorin pakokaasua ennen näytteenkuivainta, jos sitä käytetään testauksen aikana. |
| --- | --- |

c)

NDUV-analysaattoriin ohjataan moottorin pakokaasua ennen näytteenkuivainta, jos sitä käytetään testauksen aikana.

| d) | Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. Vakiintumisaikaan voi sisältyä siirtolinjan huuhteluaika ja analysaattorin vasteen vaatima aika. |
| --- | --- |

d)

Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. Vakiintumisaikaan voi sisältyä siirtolinjan huuhteluaika ja analysaattorin vasteen vaatima aika.

| e) | Samalla kun kaikki analysaattorit mittaavat näytteen pitoisuutta, kirjataan näytetiedot 30 sekunnin ajalta ja lasketaan kolmen analysaattorin aritmeettinen keskiarvo. |
| --- | --- |

e)

Samalla kun kaikki analysaattorit mittaavat näytteen pitoisuutta, kirjataan näytetiedot 30 sekunnin ajalta ja lasketaan kolmen analysaattorin aritmeettinen keskiarvo.

| f) | CLD:n keskiarvo vähennetään NDUV:n keskiarvosta. |
| --- | --- |

f)

CLD:n keskiarvo vähennetään NDUV:n keskiarvosta.

| g) | Erotus kerrotaan odotetun keskimääräisen HC-pitoisuuden ja verifioinnin aikana mitatun HC-pitoisuuden välisellä suhteella. Analysaattori läpäisee tämän kohdan mukaisen interferenssiverifioinnin, jos tämä tulos on ± 2 prosentin sisällä standardin mukaisesti odotettavissa olevasta NOx-pitoisuudesta yhtälössä (6-25) esitetyn mukaisesti: |
| --- | --- |

g)

Erotus kerrotaan odotetun keskimääräisen HC-pitoisuuden ja verifioinnin aikana mitatun HC-pitoisuuden välisellä suhteella. Analysaattori läpäisee tämän kohdan mukaisen interferenssiverifioinnin, jos tämä tulos on ± 2 prosentin sisällä standardin mukaisesti odotettavissa olevasta NOx-pitoisuudesta yhtälössä (6-25) esitetyn mukaisesti:

| | (6-25) |
| --- | --- |

Formula

(6-25)

jossa:

| | on keskimääräinen NOx-pitoisuus CLD:llä mitattuna [μmol/mol] tai [ppm] |
| --- | --- |
| | on keskimääräinen NOx-pitoisuus NDVU:llä mitattuna [μmol/mol] tai [ppm] |
| | on keskimääräinen HC-pitoisuus [μmol/mol] tai [ppm] |
| | on standardin mukaisesti odotettavissa oleva keskimääräinen HC-pitoisuus [μmol/mol] tai [ppm] |
| | standardin mukaisesti odotettavissa oleva keskimääräinen NOx-pitoisuus [μmol/mol] tai [ppm] |

Formula

on keskimääräinen NOx-pitoisuus CLD:llä mitattuna [μmol/mol] tai [ppm]

Formula

on keskimääräinen NOx-pitoisuus NDVU:llä mitattuna [μmol/mol] tai [ppm]

Formula

on keskimääräinen HC-pitoisuus [μmol/mol] tai [ppm]

Formula

on standardin mukaisesti odotettavissa oleva keskimääräinen HC-pitoisuus [μmol/mol] tai [ppm]

Formula

standardin mukaisesti odotettavissa oleva keskimääräinen NOx-pitoisuus [μmol/mol] tai [ppm]

8.1.11.4   Näytteenkuivaimen NO2-penetraatio

8.1.11.4.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Tämä näytteenkuivaimen NOx-penetraation verifiointi on suoritettava, jos näytteen kuivaamiseen käytetään näytteenkuivainta, joka sijaitsee virtaussuunnassa NOx:n mittauslaitteen yläpuolella, mutta näytteenkuivaimen yläpuolella ei käytetä NO2–NO-muunninta. Verifiointi on tehtävä alkuasennuksen ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen.

8.1.11.4.2   Mittausperiaatteet

Näytteenkuivaimella poistetaan vettä, joka muutoin aiheuttaisi NOx-mittaukseen interferenssiä. Nestemäinen vesi, jota jää väärin suunniteltuun jäähdytyskylpyyn, voi kuitenkin poistaa näytteestä NO2:ta. Näytteenkuivain ilman virtaussuunnassa sen yläpuolella olevaa NO2–NO-muunninta voi siksi poistaa näytteestä NO2:ta ennen NOx-mittausta.

8.1.11.4.3   Järjestelmävaatimukset

Näytteenkuivaimen olisi mahdollistettava NO2:n kokonaismäärän mittaaminen vähintään 95-prosenttisesti NO2:n odotetulla enimmäispitoisuudella.

8.1.11.4.4   Menettely

Näytteenkuivaimen suorituskyky on verifioitava seuraavalla menettelyllä:

| a) | Mittauslaiteasetukset. Analysaattoria ja näytteenkuivainta on käytettävä valmistajan asennus- ja käyttöohjeiden mukaisesti. Analysaattori ja näytteenkuivain säädetään tarpeen mukaan suorituskyvyn optimoimiseksi. |
| --- | --- |

a)

Mittauslaiteasetukset. Analysaattoria ja näytteenkuivainta on käytettävä valmistajan asennus- ja käyttöohjeiden mukaisesti. Analysaattori ja näytteenkuivain säädetään tarpeen mukaan suorituskyvyn optimoimiseksi.

| b) | Laiteasetukset ja tiedonkeruu






  i) | NOx-kaasuanalysaattorit nollataan ja kohdistetaan samaan tapaan kuin ennen päästötestausta. |
| --- | --- | --- |

b)

Laiteasetukset ja tiedonkeruu

i)

NOx-kaasuanalysaattorit nollataan ja kohdistetaan samaan tapaan kuin ennen päästötestausta.

| ii) | Valitaan NO2-kalibrointikaasu (täytekaasuna kuiva ilma) jonka NO2-pitoisuus on lähellä suurinta testauksen aikana odotettavissa olevaa pitoisuutta. Suurempaa pitoisuutta voidaan käyttää mittauslaitteen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti verifioinnin täsmällisyyden varmistamiseksi, jos odotettavissa oleva NO2-pitoisuus on alhaisempi kuin mittauslaitteen valmistajan verifiointia varten suosittelema vähimmäisalue. |
| --- | --- |

ii)

Valitaan NO2-kalibrointikaasu (täytekaasuna kuiva ilma) jonka NO2-pitoisuus on lähellä suurinta testauksen aikana odotettavissa olevaa pitoisuutta. Suurempaa pitoisuutta voidaan käyttää mittauslaitteen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti verifioinnin täsmällisyyden varmistamiseksi, jos odotettavissa oleva NO2-pitoisuus on alhaisempi kuin mittauslaitteen valmistajan verifiointia varten suosittelema vähimmäisalue.

| iii) | Kalibrointikaasu ylivuodatetaan näytteenottojärjestelmän näytteenottimelta tai ylivuotoyhteestä. NOx:n kokonaisvasteen annetaan vakautua ottaen huomioon vain siirtoviipeet ja mittauslaitteiden vaste. |
| --- | --- |

iii)

Kalibrointikaasu ylivuodatetaan näytteenottojärjestelmän näytteenottimelta tai ylivuotoyhteestä. NOx:n kokonaisvasteen annetaan vakautua ottaen huomioon vain siirtoviipeet ja mittauslaitteiden vaste.

| iv) | Lasketaan 30 sekunnin aikana kirjattujen NOx:n kokonaistietojen keskiarvo ja kirjataan se arvona x
  NOxref. |
| --- | --- |

iv)

Lasketaan 30 sekunnin aikana kirjattujen NOx:n kokonaistietojen keskiarvo ja kirjataan se arvona x
  NOxref.

| v) | Suljetaan NO2-kalibrointikaasun virtaus. |
| --- | --- |

v)

Suljetaan NO2-kalibrointikaasun virtaus.

| vi) | Sitten näytteenottojärjestelmä kyllästetään johtamalla kastepistegeneraattorin tuotos, joka on säädetty kastepisteeseen 323 K (50 °C), näytteenottojärjestelmän näytteenottimeen tai ylivuotoyhteeseen. Kastepistegeneraattorin tuotoksesta otetaan näytteitä näytteenottojärjestelmän ja näytteenkuivaimen kautta vähintään 10 minuutin ajan kunnes näytteenkuivaimen voidaan odottaa poistavan vettä tasaisesti. |
| --- | --- |

vi)

Sitten näytteenottojärjestelmä kyllästetään johtamalla kastepistegeneraattorin tuotos, joka on säädetty kastepisteeseen 323 K (50 °C), näytteenottojärjestelmän näytteenottimeen tai ylivuotoyhteeseen. Kastepistegeneraattorin tuotoksesta otetaan näytteitä näytteenottojärjestelmän ja näytteenkuivaimen kautta vähintään 10 minuutin ajan kunnes näytteenkuivaimen voidaan odottaa poistavan vettä tasaisesti.

| vii) | Järjestelmä kytketään välittömästi tilaan, jossa ylivuotaa NO2-kalibrointikaasua, jota käytettiin arvon x
  NOxref määrittämiseen. NOx:n kokonaisvasteen annetaan vakautua ottaen huomioon vain siirtoviipeet ja mittalitteiden vaste. Lasketaan 30 sekunnin aikana kirjattujen NOx:n kokonaistietojen keskiarvo ja kirjataan se arvona x
  NOxmeas. |
| --- | --- |

vii)

Järjestelmä kytketään välittömästi tilaan, jossa ylivuotaa NO2-kalibrointikaasua, jota käytettiin arvon x
  NOxref määrittämiseen. NOx:n kokonaisvasteen annetaan vakautua ottaen huomioon vain siirtoviipeet ja mittalitteiden vaste. Lasketaan 30 sekunnin aikana kirjattujen NOx:n kokonaistietojen keskiarvo ja kirjataan se arvona x
  NOxmeas.

| viii) | Arvo x
  NOxmeas korjataan arvoksi x
  NOxdry näytteenkuivaimen läpi virranneen jäännösvesihöyryn perusteella näytteenkuivaimen ulostulolämpötilassa ja -paineessa. |
| --- | --- |

viii)

Arvo x
  NOxmeas korjataan arvoksi x
  NOxdry näytteenkuivaimen läpi virranneen jäännösvesihöyryn perusteella näytteenkuivaimen ulostulolämpötilassa ja -paineessa.

| c) | Suorituskyvyn arviointi Jos x
  NOxdry on vähemmän kuin 95 prosenttia arvosta x
  NOxref, jäähdytin on korjattava tai vaihdettava. |
| --- | --- |

c)

Suorituskyvyn arviointi Jos x
  NOxdry on vähemmän kuin 95 prosenttia arvosta x
  NOxref, jäähdytin on korjattava tai vaihdettava.

8.1.11.5   NO2-NO-muunnoksen verifiointi

8.1.11.5.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Jos NOx:n määrittämiseksi käytetään analysaattoria, joka mittaa vain NO:ta, on käytettävä NO2–NO-muunninta virtaussuunnassa analysaattorin yläpuolella. Verifiointi on tehtävä muuntimen asennuksen ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen sekä 35 päivän aikana ennen päästötestiä. Verifiointi on toistettava tällä tiheydellä sen todentamiseksi, että NO2–NO-muuntimen katalyyttitoiminta ei ole heikentynyt.

8.1.11.5.2   Mittausperiaatteet

NO2–NO-muuntimen ansiosta analysaattorilla, joka mittaa vain NO-pitoisuutta, voidaan määrittää NOx-kokonaispitoisuus, kun pakokaasun NO2 muunnetaan NO:ksi.

8.1.11.5.3   Järjestelmävaatimukset

NO2–NO-muuntimen olisi mahdollistettava NO2:n kokonaismäärän mittaaminen vähintään 95-prosenttisesti NO2:n odotetulla enimmäispitoisuudella.

8.1.11.5.4   Menettely

NO2–NO-muuntimen suorituskyvyn verifioimiseksi on sovellettava seuraavaa menettelyä:

| a) | Laitteiston asetukset tehdään analysaattorin ja NO2–NO-muuntimen valmistajan asennus- ja käyttöohjeiden mukaisesti. Analysaattori ja muunnin säädetään tarpeen mukaan suorituskyvyn optimoimiseksi. |
| --- | --- |

a)

Laitteiston asetukset tehdään analysaattorin ja NO2–NO-muuntimen valmistajan asennus- ja käyttöohjeiden mukaisesti. Analysaattori ja muunnin säädetään tarpeen mukaan suorituskyvyn optimoimiseksi.

| b) | Otsonointilaitteen sisääntulo kytketään nollailma- tai happilähteeseen ja ulostulo 3-haaraisen t-kappaleen yhteen haaraan. Toiseen haaraan kytketään NO-vertailukaasu ja kolmanteen NO2–NO-muuntimen sisääntulo. |
| --- | --- |

b)

Otsonointilaitteen sisääntulo kytketään nollailma- tai happilähteeseen ja ulostulo 3-haaraisen t-kappaleen yhteen haaraan. Toiseen haaraan kytketään NO-vertailukaasu ja kolmanteen NO2–NO-muuntimen sisääntulo.

| c) | Tarkastus suoritetaan seuraavasti:






  i) | Otsonointilaitteen ilma suljetaan, virta katkaistaan ja NO2–NO-muunnin asetetaan ohituskäytölle (eli NO-käytölle). Laitteiston annetaan vakautua ottaen huomioon vain siirtoviipeet ja mittauslaitteiden vaste. |
| --- | --- | --- |

c)

Tarkastus suoritetaan seuraavasti:

i)

Otsonointilaitteen ilma suljetaan, virta katkaistaan ja NO2–NO-muunnin asetetaan ohituskäytölle (eli NO-käytölle). Laitteiston annetaan vakautua ottaen huomioon vain siirtoviipeet ja mittauslaitteiden vaste.

| ii) | NO- ja nollakaasuvirrat säädetään niin, että NO-pitoisuus analysaattorilla on lähellä testauksen aikana odotettavissa olevaa suurinta NOx-kokonaispitoisuutta. Kaasuseoksen NO2-pitoisuuden on oltava pienempi kuin 5 prosenttia NO-pitoisuudesta. NO-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NOref. Suurempaa pitoisuutta voidaan käyttää mittauslaitteen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti verifioinnin täsmällisyyden varmistamiseksi, jos odotettavissa oleva NO-pitoisuus on alhaisempi kuin mittauslaitteen valmistajan verifiointia varten suosittelema vähimmäisalue. |
| --- | --- |

ii)

NO- ja nollakaasuvirrat säädetään niin, että NO-pitoisuus analysaattorilla on lähellä testauksen aikana odotettavissa olevaa suurinta NOx-kokonaispitoisuutta. Kaasuseoksen NO2-pitoisuuden on oltava pienempi kuin 5 prosenttia NO-pitoisuudesta. NO-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NOref. Suurempaa pitoisuutta voidaan käyttää mittauslaitteen valmistajan suositusten ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti verifioinnin täsmällisyyden varmistamiseksi, jos odotettavissa oleva NO-pitoisuus on alhaisempi kuin mittauslaitteen valmistajan verifiointia varten suosittelema vähimmäisalue.

| iii) | Otsonointilaitteen O2-syöttö kytketään toimintaan ja O2-virtaus säädetään niin, että analysaattorin osoittama NO-pitoisuus on noin 10 prosenttia pienempi kuin arvo x
  NOref. NO-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NO+O2mix. |
| --- | --- |

iii)

Otsonointilaitteen O2-syöttö kytketään toimintaan ja O2-virtaus säädetään niin, että analysaattorin osoittama NO-pitoisuus on noin 10 prosenttia pienempi kuin arvo x
  NOref. NO-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NO+O2mix.

| iv) | Otsonointilaite kytketään toimintaan ja otsonintuotanto säädetään niin, että analysaattorilla mitattu NO-pitoisuus on noin 20 prosenttia arvosta x
  NOref ja reagoimattoman NO:n määrä pysyy vähintään 10 prosentissa. NO-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NOmeas. |
| --- | --- |

iv)

Otsonointilaite kytketään toimintaan ja otsonintuotanto säädetään niin, että analysaattorilla mitattu NO-pitoisuus on noin 20 prosenttia arvosta x
  NOref ja reagoimattoman NO:n määrä pysyy vähintään 10 prosentissa. NO-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NOmeas.

| v) | Kytketään NOx-analysaattori NOx-toimintaan ja mitataan NOx:n kokonaispitoisuus. NOx-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NOxmeas. |
| --- | --- |

v)

Kytketään NOx-analysaattori NOx-toimintaan ja mitataan NOx:n kokonaispitoisuus. NOx-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NOxmeas.

| vi) | Kytketään otsonaattori pois toiminnasta, mutta annetaan kaasun virrata järjestelmän lävitse. NOx-analysaattori ilmaisee NOx:n määrän seoksessa NO + O2. NOx-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NOx+O2mix. |
| --- | --- |

vi)

Kytketään otsonaattori pois toiminnasta, mutta annetaan kaasun virrata järjestelmän lävitse. NOx-analysaattori ilmaisee NOx:n määrän seoksessa NO + O2. NOx-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NOx+O2mix.

| vii) | Katkaistaan O2-syöttö. NOx-analysaattori ilmaisee NOx:n määrän alkuperäisessä NO/N2-seoksessa. NOx-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NOxref. Tämä arvo saa olla enintään 5 prosenttia suurempi kuin arvo x
  NOref. |
| --- | --- |

vii)

Katkaistaan O2-syöttö. NOx-analysaattori ilmaisee NOx:n määrän alkuperäisessä NO/N2-seoksessa. NOx-pitoisuus kirjataan niin, että lasketaan keskiarvo analysaattorin näytetiedoista 30 sekunnin ajalta ja kirjataan saatu tulos arvona x
  NOxref. Tämä arvo saa olla enintään 5 prosenttia suurempi kuin arvo x
  NOref.

| d) | Suorituskyvyn arviointi. NOx-muuntimen hyötysuhde lasketaan sijoittamalla saadut pitoisuudet yhtälöön (6-26): | (6-26) |
| --- | --- | --- |

d)

Suorituskyvyn arviointi. NOx-muuntimen hyötysuhde lasketaan sijoittamalla saadut pitoisuudet yhtälöön (6-26):

Formula

(6-26)

| e) | Jos tulos on alle 95 prosenttia, NO2–NO-muunnin on korjattava tai vaihdettava. |
| --- | --- |

e)

Jos tulos on alle 95 prosenttia, NO2–NO-muunnin on korjattava tai vaihdettava.

8.1.12   Hiukkasmittaukset

8.1.12.1   Hiukkasvaa'an ja punnitusprosessin verifioinnit

8.1.12.1.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Tässä kohdassa kuvaillaan kolme verifiointimenettelyä:

| a) | hiukkasvaa'an suorituskyvyn itsenäinen verifiointi 370 päivän aikana ennen minkään suodattimen punnitsemista; |
| --- | --- |

a)

hiukkasvaa'an suorituskyvyn itsenäinen verifiointi 370 päivän aikana ennen minkään suodattimen punnitsemista;

| b) | vaa'an nollaus ja kohdistus 12 tunnin kuluessa ennen minkään suodattimen punnitsemista; |
| --- | --- |

b)

vaa'an nollaus ja kohdistus 12 tunnin kuluessa ennen minkään suodattimen punnitsemista;

| c) | sen verifiointi, että vertailusuodattimien massan määritys ennen suodattimien punnitsemista ja sen jälkeen on vaaditun toleranssin rajoissa. |
| --- | --- |

c)

sen verifiointi, että vertailusuodattimien massan määritys ennen suodattimien punnitsemista ja sen jälkeen on vaaditun toleranssin rajoissa.

8.1.12.1.2   Itsenäinen verifiointi

Vaa'an valmistajan (tai valmistajan hyväksymän edustajan) on verifioitava vaa'an suorituskyky 370 päivän aikana ennen testausta kansainvälisten tarkastusmenettelyiden mukaisesti.

8.1.12.1.3   Nollaus ja kohdistus

Vaa'an suorituskyky on verifioitava nollaamalla ja kohdistamalla se ainakin yhdellä kalibrointipainolla. Kaikkien verifioinnissa käytettävien painojen on täytettävä 9.5.2 kohdan vaatimukset. Sekä käsikäyttöistä että automatisoitua menettelyä voidaan käyttää seuraavasti:

| a) | Käsikäyttöisessä menettelyssä vaaka nollataan ja kohdistetaan vähintään yhdellä kalibrointipainolla. Jos hiukkasmittausten tarkkuuden ja täsmällisyyden parantamiseksi tavallisesti lasketaan toistettujen punnitusmenettelyjen keskiarvot, samaa menettelyä on sovellettava vaa'an suorituskyvyn verifioinnissa. |
| --- | --- |

a)

Käsikäyttöisessä menettelyssä vaaka nollataan ja kohdistetaan vähintään yhdellä kalibrointipainolla. Jos hiukkasmittausten tarkkuuden ja täsmällisyyden parantamiseksi tavallisesti lasketaan toistettujen punnitusmenettelyjen keskiarvot, samaa menettelyä on sovellettava vaa'an suorituskyvyn verifioinnissa.

| b) | Automaattisessa menettelyssä käytetään sisäisiä kalibrointipainoja automatisoidusti vaa'an suorituskyvyn verifioimiseksi. Sisäisten kalibrointipainojen on täytettävä 9.5.2 kohdassa esitetyt vaatimukset tämän verifioinnin toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Automaattisessa menettelyssä käytetään sisäisiä kalibrointipainoja automatisoidusti vaa'an suorituskyvyn verifioimiseksi. Sisäisten kalibrointipainojen on täytettävä 9.5.2 kohdassa esitetyt vaatimukset tämän verifioinnin toteuttamiseksi.

8.1.12.1.4   Vertailunäytteen punnitseminen

Kaikki punnituksen aikana saadut massalukemat on verifioitava punnitsemalla vertailunäytteenottovälineitä (esim. suodattimia) ennen punnitusjaksoa ja sen jälkeen. Punnitusjakso voi olla niin lyhyt kuin halutaan, mutta se ei saa olla pidempi kuin 80 tuntia. Jakso voi sisältää sekä testiä edeltäviä että testin jälkeisiä massalukemia. Kutakin vertailunäytteenottovälinettä koskevien perättäisten massamääritysten on annettava tulokseksi sama arvo, joka on ± 10 μg:n tai ± 10 prosentin rajoissa odotettavissa olevasta kokonaishiukkasmassasta sen mukaan, kumpi toleranssi on suurempi. Jos perättäiset hiukkasnäytteenottosuodattimien punnitukset eivät ole tämän kriteerin mukaisia, kaikki yksittäiset testisuodattimien massalukemat, jotka on saatu vertailusuodattimien perättäisten massamääritysten välisenä aikana, on mitätöitävä. Nämä suodattimet voidaan punnita uudelleen toisen punnitusjakson aikana. Jos suodatin mitätöidään testin jälkeen, kyseinen testiaikaväli on mitätön. Verifiointi tehdään seuraavasti:

| a) | Vähintään kahta käyttämätöntä hiukkasnäytteenottovälinettä säilytetään hiukkasmittauksen vakautusympäristössä. Niitä käytetään vertailuvälineinä. Samaa materiaalia olevia ja saman kokoisia käyttämättömiä suodattimia valitaan käytettäviksi vertailuvälineinä. |
| --- | --- |

a)

Vähintään kahta käyttämätöntä hiukkasnäytteenottovälinettä säilytetään hiukkasmittauksen vakautusympäristössä. Niitä käytetään vertailuvälineinä. Samaa materiaalia olevia ja saman kokoisia käyttämättömiä suodattimia valitaan käytettäviksi vertailuvälineinä.

| b) | Vertailuvälineet vakautetaan hiukkasmittausten vakautusympäristössä. Vertailuvälineiden katsotaan vakautuneen, jos ne ovat olleet vakautusympäristössä vähintään 30 minuutin ajan ja vakautusympäristö on ollut 9.3.4.4 kohdan vaatimusten mukaisessa tilassa vähintään edeltäneiden 60 minuutin ajan. |
| --- | --- |

b)

Vertailuvälineet vakautetaan hiukkasmittausten vakautusympäristössä. Vertailuvälineiden katsotaan vakautuneen, jos ne ovat olleet vakautusympäristössä vähintään 30 minuutin ajan ja vakautusympäristö on ollut 9.3.4.4 kohdan vaatimusten mukaisessa tilassa vähintään edeltäneiden 60 minuutin ajan.

| c) | Vaakaa käytetään useita kertoja vertailunäytteen punnitsemiseen kirjaamatta tuloksia. |
| --- | --- |

c)

Vaakaa käytetään useita kertoja vertailunäytteen punnitsemiseen kirjaamatta tuloksia.

| d) | Vaaka nollataan ja kohdistetaan. Vaa'alle asetetaan testimassa (esim. kalibrointipaino). Testimassa poistetaan vaa'alta ja varmistetaan, että vaaka palaa hyväksyttävään nollalukemaan normaalin vakautumisajan kuluessa. |
| --- | --- |

d)

Vaaka nollataan ja kohdistetaan. Vaa'alle asetetaan testimassa (esim. kalibrointipaino). Testimassa poistetaan vaa'alta ja varmistetaan, että vaaka palaa hyväksyttävään nollalukemaan normaalin vakautumisajan kuluessa.

| e) | Kukin vertailuväline (esim. suodatin) punnitaan ja sen massa kirjataan. Jos vertailuvälineiden (esim. suodattimien) massalukemien tarkkuuden ja täsmällisyyden parantamiseksi tavallisesti lasketaan toistettujen punnitusmenettelyjen keskiarvot, samaa menettelyä on sovellettava vertailuvälineiden massojen keskiarvojen mittaamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Kukin vertailuväline (esim. suodatin) punnitaan ja sen massa kirjataan. Jos vertailuvälineiden (esim. suodattimien) massalukemien tarkkuuden ja täsmällisyyden parantamiseksi tavallisesti lasketaan toistettujen punnitusmenettelyjen keskiarvot, samaa menettelyä on sovellettava vertailuvälineiden massojen keskiarvojen mittaamiseksi.

| f) | Punnitusympäristön kastepiste, lämpötila ja ilmanpaine kirjataan. |
| --- | --- |

f)

Punnitusympäristön kastepiste, lämpötila ja ilmanpaine kirjataan.

| g) | Kirjattuja ympäristöolosuhteita käytetään tulosten kelluvuuskorjauksen tekemiseksi 8.1.13.2 kohdan mukaisesti. Kaikkien vertailuvälineiden kelluvuuskorjatut massat kirjataan. |
| --- | --- |

g)

Kirjattuja ympäristöolosuhteita käytetään tulosten kelluvuuskorjauksen tekemiseksi 8.1.13.2 kohdan mukaisesti. Kaikkien vertailuvälineiden kelluvuuskorjatut massat kirjataan.

| h) | Kunkin vertailuvälineen (esim. suodattimen) kelluvuuskorjattu massa vähennetään sen aikaisemmin mitatusta ja kirjatusta kelluvuuskorjatusta massasta. |
| --- | --- |

h)

Kunkin vertailuvälineen (esim. suodattimen) kelluvuuskorjattu massa vähennetään sen aikaisemmin mitatusta ja kirjatusta kelluvuuskorjatusta massasta.

| i) | Jos jonkin vertailusuodattimen havaittu massa vaihtelee tässä kohdassa sallittua enemmän, kaikki hiukkasmassamääritykset, jotka on tehty vertailuvälineen edellisen hyväksyttävän massavalidoinnin jälkeen, on mitätöitävä. Vertailuhiukkassuodattimet voidaan hylätä, jos vain yhden suodattimen massa on muuttunut sallittua enemmän ja kyseisen suodattimen massan muutokselle voidaan pitävästi osoittaa erityinen syy, joka ei ole vaikuttanut muihin prosessissa käytettävin suodattimiin. Tällöin validointi voidaan katsoa hyväksyttäväksi. Tässä tapauksessa kontaminoitunutta vertailuvälinettä ei oteta huomioon, kun määritetään vastaavuutta tämän kohdan j alakohdan vaatimusten kanssa, vaan kyseinen vertailusuodatin hylätään ja vaihdetaan. |
| --- | --- |

i)

Jos jonkin vertailusuodattimen havaittu massa vaihtelee tässä kohdassa sallittua enemmän, kaikki hiukkasmassamääritykset, jotka on tehty vertailuvälineen edellisen hyväksyttävän massavalidoinnin jälkeen, on mitätöitävä. Vertailuhiukkassuodattimet voidaan hylätä, jos vain yhden suodattimen massa on muuttunut sallittua enemmän ja kyseisen suodattimen massan muutokselle voidaan pitävästi osoittaa erityinen syy, joka ei ole vaikuttanut muihin prosessissa käytettävin suodattimiin. Tällöin validointi voidaan katsoa hyväksyttäväksi. Tässä tapauksessa kontaminoitunutta vertailuvälinettä ei oteta huomioon, kun määritetään vastaavuutta tämän kohdan j alakohdan vaatimusten kanssa, vaan kyseinen vertailusuodatin hylätään ja vaihdetaan.

| j) | Jos jokin vertailumassoista vaihtelee tässä 8.1.12.1.4 kohdassa sallittua enemmän, kaikki hiukkastulokset, jotka saatiin vertailumassojen kahden määrityksen välisenä aikana, on mitätöitävä. Jos hiukkasmittauksen vertailunäytteenottoväline hylätään tämän kohdan i alakohdan mukaisesti, ainakin yhden vertailumassaeron on oltava tämän 8.1.12.1.4 kohdan kriteerien mukainen. Muutoin kaikki vertailuvälineiden massan kyseisten kahden määrityksen välisenä aikana saadut hiukkastulokset on mitätöitävä. |
| --- | --- |

j)

Jos jokin vertailumassoista vaihtelee tässä 8.1.12.1.4 kohdassa sallittua enemmän, kaikki hiukkastulokset, jotka saatiin vertailumassojen kahden määrityksen välisenä aikana, on mitätöitävä. Jos hiukkasmittauksen vertailunäytteenottoväline hylätään tämän kohdan i alakohdan mukaisesti, ainakin yhden vertailumassaeron on oltava tämän 8.1.12.1.4 kohdan kriteerien mukainen. Muutoin kaikki vertailuvälineiden massan kyseisten kahden määrityksen välisenä aikana saadut hiukkastulokset on mitätöitävä.

8.1.12.2   Hiukkassuodattimen kelluvuuskorjaus

8.1.12.2.1   Yleistä

Hiukkasnäytesuodattimeen on tehtävä korjaus sen mukaan, mikä on sen kelluvuus ilmassa. Kelluvuuskorjaus määräytyy näytesuodatinmateriaalin, ilman ja vaa'an kalibroinnissa käytetyn painon tiheyden mukaan. Kelluvuuskorjaus ei ota huomioon hiukkasten itsensä kelluvuutta, sillä hiukkasten massa on yleensä vain 0,01–0,10 prosenttia kokonaispainosta. Näin pieneen massaan kohdistuva korjaus olisi enimmillään vain 0,010 prosenttia. Kelluvuuskorjatut arvot ovat hiukkasnäytteiden taaramassat. Ennen testausta tehdyn punnituksen kelluvuuskorjatut arvot vähennetään testauksen jälkeen tehdyn vastaavan suodattimen punnituksen kelluvuuskorjatuista arvoista testauksen aikaisten hiukkaspäästöjen massan määrittämiseksi.

8.1.12.2.2   Hiukkasnäytesuodattimen tiheys

Erilaisten hiukkasnäytesuodattimien tiheys on erilainen. Mittauksissa on käytettävä näytteenottovälineen tunnettua tiheyttä tai jonkin yleisen näytteenottovälineen tiheyttä seuraavasti:

| a) | PTFE-pinnoitettu borosilikaattilasi: käytetään näytteenottovälineen tiheyttä 2 300 kg/m3. |
| --- | --- |

a)

PTFE-pinnoitettu borosilikaattilasi: käytetään näytteenottovälineen tiheyttä 2 300 kg/m3.

| b) | PTFE-kalvo, jossa on polymetyylipenteenistä valmistettu tukirengas, joka muodostaa 95 prosenttia välineen massasta: käytetään näytteenottovälineen tiheyttä 920 kg/m3. |
| --- | --- |

b)

PTFE-kalvo, jossa on polymetyylipenteenistä valmistettu tukirengas, joka muodostaa 95 prosenttia välineen massasta: käytetään näytteenottovälineen tiheyttä 920 kg/m3.

| c) | PTFE-kalvo, jossa on PTFE:stä valmistettu tukirengas: käytetään näytteenottovälineen tiheyttä 2 144 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

PTFE-kalvo, jossa on PTFE:stä valmistettu tukirengas: käytetään näytteenottovälineen tiheyttä 2 144 kg/m3.

8.1.12.2.3   Ilman tiheys

Koska hiukkasten punnitusympäristö on tarkoin säädelty niin, että lämpötila on 295 ± 1 K (22 ± 1 °C) ja kastepiste 282,5 ± 1 K (9,5 ± 1 °C), ilman tiheys on ensisijassa riippuvainen ilmanpaineesta. Siksi kelluvuuskorjaus määritetään pelkästään ilmanpaineen funktiona.

8.1.12.2.4   Kalibrointipainon tiheys

Käytetään metallisen kalibrointipainon materiaalin ilmoitettua tiheyttä.

8.1.12.2.5.   Korjauksen laskeminen

Hiukkasnäytesuodattimen kelluvuuskorjaus lasketaan yhtälöllä (6-27):

| | (6-27) |
| --- | --- |

Formula

(6-27)

jossa:

| m
  cor | on kelluvuuskorjattu hiukkasnäytesuodattimen massa |
| --- | --- |
| m
  uncor | on kelluvuuskorjaamaton hiukkasnäytesuodattimen massa |
| ρ
  air | on ilman tiheys vaa'an lähellä |
| ρ
  weight | on vaa'an kalibroinnissa käytetyn painon tiheys |
| ρ
  media | on hiukkasnäytesuodattimen tiheys |

m
  cor

on kelluvuuskorjattu hiukkasnäytesuodattimen massa

m
  uncor

on kelluvuuskorjaamaton hiukkasnäytesuodattimen massa

ρ
  air

on ilman tiheys vaa'an lähellä

ρ
  weight

on vaa'an kalibroinnissa käytetyn painon tiheys

ρ
  media

on hiukkasnäytesuodattimen tiheys

ja

| | (6-28) |
| --- | --- |

Formula

(6-28)

jossa:

| p
  abs | on absoluuttinen paine vaa'an lähellä |
| --- | --- |
| M
  mix | on ilman moolimassa vaa'an lähellä |
| R | on molaarinen kaasuvakio |
| T
  amb | on ympäristön absoluuttinen lämpötila vaa'an lähellä |

p
  abs

on absoluuttinen paine vaa'an lähellä

M
  mix

on ilman moolimassa vaa'an lähellä

R

on molaarinen kaasuvakio

T
  amb

on ympäristön absoluuttinen lämpötila vaa'an lähellä

8.2   Mittauslaitteiden validointi testausta varten

8.2.1   Eränäytteenoton suhteellisen virtauksen ohjauksen ja hiukkaseränäytteenoton vähimmäislaimennussuhteen validointi

8.2.1.1   Vakiotilavuusnäytteenottimen (CVS) suhteellisuuskriteerit

8.2.1.1.1   Suhteelliset virtausmäärät

Liitteen VII lisäyksessä 3 tarkoitetuissa tilastollisissa laskelmissa käytetään kaikkien virtausmittariparien osalta kirjattua näytevirtaa ja kokonaisvirtaa tai niiden 1 Hz:n keskiarvoja. Näytevirtauksen ja kokonaisvirtauksen välinen estimaatin keskivirhe SEE on määritettävä. Kunkin testausaikavälin oalta on osoitettava, että SEE oli enintään 3,5 prosenttia keskimääräisestä näytevirtauksesta.

8.2.1.1.2   Vakiovirtaukset

Kunkin virtausmittariparin osalta on kirjattujen näytevirtausten ja kokonaisvirtausten tai niiden 1 Hz:n keskiarvojen perusteella osoitettava, että kukin virtaus oli vakio ± 2,5 prosentin rajoissa vastaavasta keskimääräisestä tai tavoitevirtauksesta. Seuraavia vaihtoehtoja voidaan käyttää sen sijaan, että kirjattaisiin jokaisen mittarityypin virtausmäärä.

| a) | Kriittisen virtauksen venturi: Kriittisen virtauksen ventureiden osalta käytetään kirjattuja venturin sisääntulon olosuhteita tai niiden 1 Hz:n keskiarvoja. On osoitettava, että virtaustiheys venturin sisääntulossa oli vakio ± 2,5 prosentin rajoissa kunkin testiaikavälin keskimääräisestä tai tavoitetiheydestä. CVS:n kriittisen virtauksen venturin osalta tämä voidaan osoittaa näyttämällä toteen, että absoluuttinen lämpötila venturin sisääntulossa oli vakio ± 4 prosentin rajoissa absoluuttisen lämpötilan keskimääräisestä tai tavoitearvosta kunkin testiaikavälin aikana. |
| --- | --- |

a)

Kriittisen virtauksen venturi: Kriittisen virtauksen ventureiden osalta käytetään kirjattuja venturin sisääntulon olosuhteita tai niiden 1 Hz:n keskiarvoja. On osoitettava, että virtaustiheys venturin sisääntulossa oli vakio ± 2,5 prosentin rajoissa kunkin testiaikavälin keskimääräisestä tai tavoitetiheydestä. CVS:n kriittisen virtauksen venturin osalta tämä voidaan osoittaa näyttämällä toteen, että absoluuttinen lämpötila venturin sisääntulossa oli vakio ± 4 prosentin rajoissa absoluuttisen lämpötilan keskimääräisestä tai tavoitearvosta kunkin testiaikavälin aikana.

| b) | Syrjäytyspumppu: Käytetään kirjattuja pumpun sisääntulon olosuhteita tai niiden 1 Hz:n keskiarvoja. On osoitettava, että virtaustiheys pumpun sisääntulossa oli vakio ± 2,5 prosentin rajoissa kunkin testiaikavälin keskimääräisestä tai tavoitetiheydestä. CVS:n pumpun osalta tämä voidaan osoittaa näyttämällä toteen, että absoluuttinen lämpötila pumpun sisääntulossa oli vakio ± 2 prosentin rajoissa absoluuttisen lämpötilan keskimääräisestä tai tavoitearvosta kunkin testiaikavälin aikana. |
| --- | --- |

b)

Syrjäytyspumppu: Käytetään kirjattuja pumpun sisääntulon olosuhteita tai niiden 1 Hz:n keskiarvoja. On osoitettava, että virtaustiheys pumpun sisääntulossa oli vakio ± 2,5 prosentin rajoissa kunkin testiaikavälin keskimääräisestä tai tavoitetiheydestä. CVS:n pumpun osalta tämä voidaan osoittaa näyttämällä toteen, että absoluuttinen lämpötila pumpun sisääntulossa oli vakio ± 2 prosentin rajoissa absoluuttisen lämpötilan keskimääräisestä tai tavoitearvosta kunkin testiaikavälin aikana.

8.2.1.1.3   Näytteenoton suhteellisuuden osoittaminen

Kaikkien suhteellisten eränäytteiden (esim. pussi, hiukkassuodatin) osalta on jollakin seuraavista menetelmistä osoitettava, että näytteenotto tapahtui suhteellisesti. On huomattava, että korkeintaan 5 prosenttia datapisteiden kokonaismäärästä voidaan jättää pois vieraina havaintoina.

Hyvää teknistä käytäntöä noudattaen on analyysillä osoitettava, että suhteellisen virtauksen ohjausjärjestelmä varmistaa näytteenoton suhteellisuuden kaikissa testauksen aikana odotettavissa olevissa olosuhteissa. Esimerkiksi kriittisen virtauksen ventureita voidaan käyttää sekä näytevirtauksen että kokonaisvirtauksen mittaamiseen, jos voidaan osoittaa, että niillä on aina sama sisääntulopaine ja -lämpötila ja että ne toimivat aina kriittisen virtauksen olosuhteissa.

Hiukkaspäästöjen eränäytteenoton vähimmäislaimennussuhde testiaikavälillä määritetään käyttämällä mitattuja tai laskettuja virtauksia ja/tai merkkikaasupitoisuuksia (esim. CO2).

8.2.1.2   Osavirtauslaimennusjärjestelmän validointi

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus suhteellisen raakapakokaasunäytteen ottamiseksi edellyttää nopeaa järjestelmävastetta. Indikaattorina on osavirtauslaimennusjärjestelmän täsmällisyys. Järjestelmän muunnosaika määritetään 8.1.8.6.3.2 kohdassa kuvatulla menetelmällä. Osavirtauslaimennusjärjestelmän varsinaisen ohjauksen on perustuttava mitattuihin senhetkisiin olosuhteisiin. Jos pakokaasuvirtauksen mittauksen ja osavirtausjärjestelmän yhdistetty muunnosaika on ≤ 0,3 sekuntia, on käytettävä online-ohjausta. Jos muunnosaika on yli 0,3 sekuntia, on käytettävä aiemmin tallennettuun testausjaksoon perustuvaa ennakoivaa ohjausta. Tässä tapauksessa yhdistelmän nousuajan on oltava ≤ 1 sekuntia ja yhdistelmän viipeen ≤ 10 sekuntia. Järjestelmän kokonaisvaste on suunniteltava siten, että varmistetaan pakokaasun massavirtaan suhteutettu edustava hiukkasnäyte qm

  p,i (pakokaasun näytevirtaus osavirtauslaimennusjärjestelmään). Suhteen määrittämiseksi on tehtävä regressioanalyysi arvojen qm

  p,i ja qm

  ew,i (pakokaasun massanopeus märkäpainon perusteella) välillä vähintään 5 Hz:n tiedonkeruutaajuudella, ja seuraavien kriteerien on täytyttävä:

| a) | Arvojen qm

  p,i ja qm

  ew,i välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen r
  2 on oltava vähintään 0,95. |
| --- | --- |

a)

Arvojen qm

  p,i ja qm

  ew,i välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen r
  2 on oltava vähintään 0,95.

| b) | Arvojen qm

  p,i ja qm

  ew,i välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 prosenttia qm

  p:n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

b)

Arvojen qm

  p,i ja qm

  ew,i välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 prosenttia qm

  p:n enimmäisarvosta.

| c) | Regressiolinjan qm

  p-leikkaus saa olla enintään ± 2 % qm

  p:n enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

c)

Regressiolinjan qm

  p-leikkaus saa olla enintään ± 2 % qm

  p:n enimmäisarvosta.

Ennakoiva ohjaus on pakollinen, jos hiukkasjärjestelmän muunnosaika t
  50,P ja pakokaasun massavirtasignaalin muunnosaika t
  50,F ovat yhteenlaskettuina yli 0,3 s. Tässä tapauksessa tehdään esitesti, ja esitestin pakokaasumassavirtasignaalia käytetään hiukkasjärjestelmän näytevirran ohjaukseen. Osavirtauslaimennusjärjestelmän oikea ohjaus saavutetaan, jos qm

  p:n ohjaukseen käytettävän esitestin qm

  ew,pre:n aikamerkkiä siirretään ”ennakointiajalla”
  t
  50,P + t
  50,F.

Arvojen qm

  p,i ja qm

  ew,i välisen korrelaation määrittämiseen käytetään varsinaisen testin aikana kerättyjä tietoja siten, että qm

  ew,i:n aikaa mukautetaan suhteessa qm

  p,i:hin ajalla t
  50,F (aikaa t
  50,P ei käytetä ajan mukauttamiseen). Arvojen qm

  ew ja qm

  p välinen aikasiirtymä on siis näille arvoille 8.1.8.6.3.2 kohdan mukaisesti määriteltyjen muunnosaikojen välinen ero.

8.2.2   Kaasuanalysaattorin toiminta-alueen validointi sekä siirtymän validointi ja korjaus

8.2.2.1   Toiminta-alueen validointi

Jos analysaattori jossakin vaiheessa testauksen aikana toimii mittausalueensa 100 prosentin rajan yläpuolella, on suoritettava seuraavat toimenpiteet:

8.2.2.1.1   Eränäytteenotto

Näyte analysoidaan uudelleen käyttäen alhaisinta analysaattorin toiminta-aluetta, joka antaa tulokseksi suurimman mittauslaitevasteen 100 prosentin kohdan alapuolella. Tulos ilmoitetaan alimmasta mittausalueesta, jolla analysaattori toimii mittausalueensa 100 prosentin rajan alapuolella koko testin ajan.

8.2.2.1.2   Jatkuva näytteenotto

Koko testi uusitaan käyttäen seuraavaa ylempää analysaattorin toiminta-aluetta. Jos analysaattori edelleen toimii mittaus alueensa 100 prosentin rajan yläpuolella, testi uusitaan käyttäen seuraavaa ylempää aluetta. Testi uusitaan kunnes analysaattori toimii koko testin ajan alueensa 100 prosentin rajan alapuolella.

8.2.2.2   Siirtymän validointi ja korjaus

Jos siirtymä on enintään ± 1 prosentti, tiedot voidaan hyväksyä joko ilman korjausta tai korjattuina. Jos siirtymä on suurempi kuin ± 1 prosentti, kullekin epäpuhtaudelle, jolla on ominaispäästön raja-arvo, ja CO2:lle on laskettava kaksi sarjaa ominaispäästötuloksia. Yksi sarja lasketaan tiedoista, jotka on saatu ennen siirtymäkorjausta. Toinen sarja lasketaan sen jälkeen, kun kaikille tiedoille on tehty siirtymäkorjaus liitteessä VII olevan 2.6 kohdan ja liitteen VII lisäyksen 1 mukaisesti. Vertailu tehdään prosenttiosuutena korjaamattomista tuloksista. Korjaamattomien ja korjattujen ominaispäästöarvojen ero saa olla enintään ± 4 prosenttia korjaamattomista ominaispäästöarvoista tai päästöjen raja-arvoista sen mukaan, kumpi on suurempi. Jos näin ei ole, koko testi on mitätön.

8.2.3   Hiukkasnäytteenottovälineiden (esim. suodattimien) esivakiointi ja taarapunnitus

Ennen päästötestiä on suoritettava seuraavat toimenpiteet hiukkasnäytteenoton suodattimien ja laitteiden valmistelemiseksi hiukkasmittauksia varten.

8.2.3.1   Määräaikaiset verifioinnit

On varmistettava, että punnitus- ja vakautusympäristöt läpäisevät 8.1.12 kohdan mukaiset määräaikaiset verifioinnit. Vertailusuodatin on punnittava juuri ennen testisuodattimien punnitsemista asianmukaisen vertailukohdan vahvistamiseksi (menettelyn yksityiskohdat kuvaillaan 8.1.12.1 kohdassa). Vertailusuodattimien vakaus verifioidaan testin jälkeisen vakautusjakson jälkeen juuri ennen testauksen jälkeen tehtävää punnitusta.

8.2.3.2   Silmämääräinen tarkastus

Käyttämättömät näytesuodattimet tarkastetaan silmämääräisesti, ja vialliset suodattimet hylätään.

8.2.3.3   Maadoitus

Hiukkassuodattimia käsiteltäessä on käytettävä maadoitettuja pihtejä tai maadoitushihnaa 9.3.4 kohdan mukaisesti.

8.2.3.4   Käyttämättömät näytteenottovälineet

Käyttämättömät näytteenottovälineet on sijoitettava säiliöihin, jotka ovat avoinna hiukkasmittauksen vakautusympäristöön. Käytetyt suodattimet voidaan laittaa suodatinkasetin alaosaan.

8.2.3.5   Vakautus

Näytteenottovälineet vakautetaan hiukkasmittausten vakautusympäristössä. Käyttämättömän näytteenottovälineen voidaan katsoa olevan vakautunut, jos se on ollut hiukkasmittausten vakautusympäristössä vähintään 30 minuutin ajan, jona aikana vakautusympäristö on ollut 9.3.4 kohdan vaatimusten mukainen. Jos kuitenkin massan odotetaan olevan vähintään 400 μg, näytteenottovälineitä on vakautettava vähintään 60 minuutin ajan.

8.2.3.6   Punnitus

Näytteenottovälineet voidaan punnita käsin tai automaattisesti seuraavasti:

| a) | Automaattisessa punnituksessa näytteet on valmisteltava punnitusta varten automaattisen järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti. Tähän voi kuulua näytteiden laittaminen erityiseen säiliöön. |
| --- | --- |

a)

Automaattisessa punnituksessa näytteet on valmisteltava punnitusta varten automaattisen järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti. Tähän voi kuulua näytteiden laittaminen erityiseen säiliöön.

| b) | Käsin tapahtuva punnitus on tehtävä hyvän teknisen käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Käsin tapahtuva punnitus on tehtävä hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

| c) | Vaihtoehtoisesti punnituksessa voidaan käyttää sijoitusmenettelyä (ks. 8.2.3.10 kohta). |
| --- | --- |

c)

Vaihtoehtoisesti punnituksessa voidaan käyttää sijoitusmenettelyä (ks. 8.2.3.10 kohta).

| d) | Kun suodatin on punnittu, se palautetaan petrimaljaan ja peitetään. |
| --- | --- |

d)

Kun suodatin on punnittu, se palautetaan petrimaljaan ja peitetään.

8.2.3.7   Kelluvuuskorjaus

Mitatulle painolle tehdään kelluvuuskorjaus 8.1.13.2 kohdan mukaisesti.

8.2.3.8   Toistaminen

Suodattimen massan mittaukset voidaan toistaa massan keskiarvon määrittämiseksi hyvän teknisen käytännön mukaisesti ja vieraiden havaintojen sulkemiseksi pois keskiarvon laskennasta.

8.2.3.9   Taarapunnitus

Käyttämättömät taarapunnitut suodattimet on asetettava puhtaisiin suodatinkasetteihin, ja kasetit on sijoitettava peitettyyn tai suljettuun säiliöön, kunnes ne viedään testikammioon näytteenottoa varten.

8.2.3.10   Sijoitusmenettely

Punnituksessa voidaan vaihtoehtoisesti käyttää sijoitusmenettelyä, jossa punnitaan vertailupaino sekä ennen hiukkasnäytteenottovälineen (esim. suodattimen) jokaista punnitusta että kunkin punnituksen jälkeen. Sijoitusmenettelyssä on tehtävä useampia mittauksia, mutta se korjaa nollavasteen siirtymän ja se on riippuvainen vaa'an lineaarisuudesta vain suppealla mittausalueella. Menetelmä on käyttökelpoisin silloin, kun mitataan hiukkasmassoja, jotka ovat pienempiä kuin 0,1 prosenttia näytteenottovälineen massasta. Se ei kuitenkaan välttämättä ole asianmukainen silloin, kun kokonaishiukkasmassat ovat suurempia kuin 1 prosentti näytteenottovälineen massasta. Jos sijoitusmenettelyä käytetään, sitä on käytettävä sekä testiä edeltävässä että testin jälkeisessä punnituksessa. Testiä edeltävässä ja testin jälkeisessä punnituksessa on käytettävä samaa sijoituspainoa. Sijoituspainon massa on kelluvuuskorjattava, jos sijoituspainon tiheys on pienempi kuin 2,0 g/cm3. Seuraavassa annetaan esimerkki sijoitusmenettelyn vaiheista:

| a) | On käytettävä maadoitettuja pihtejä tai maadoitushihnaa 9.3.4.6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

On käytettävä maadoitettuja pihtejä tai maadoitushihnaa 9.3.4.6 kohdan mukaisesti.

| b) | On käytettävä staattisen sähkön neutraloijaa 9.3.4.6 kohdan mukaisesti vaakakuppiin asetettavien esineiden staattisen sähkövarauksen minimoimiseksi. |
| --- | --- |

b)

On käytettävä staattisen sähkön neutraloijaa 9.3.4.6 kohdan mukaisesti vaakakuppiin asetettavien esineiden staattisen sähkövarauksen minimoimiseksi.

| c) | Valitaan sellainen sijoituspaino, joka on 9.5.2 kohdassa esitettyjen kalibrointipainoja koskevien vaatimusten mukainen. Sijoituspainon tiheyden on oltava sama kuin painon, jota käytetään mikrovaa'an kohdistamiseen, ja sen on oltava massaltaan lähellä käyttämättömän näytteenottovälineen massaa. Jos käytetään suodattimia, painon massan on oltava noin 80–100 mg, kun käytetään tavanomaista suodatinta, jonka läpimitta on 47 mm. |
| --- | --- |

c)

Valitaan sellainen sijoituspaino, joka on 9.5.2 kohdassa esitettyjen kalibrointipainoja koskevien vaatimusten mukainen. Sijoituspainon tiheyden on oltava sama kuin painon, jota käytetään mikrovaa'an kohdistamiseen, ja sen on oltava massaltaan lähellä käyttämättömän näytteenottovälineen massaa. Jos käytetään suodattimia, painon massan on oltava noin 80–100 mg, kun käytetään tavanomaista suodatinta, jonka läpimitta on 47 mm.

| d) | Vakaa vaakalukema kirjataan ja kalibrointipaino poistetaan. |
| --- | --- |

d)

Vakaa vaakalukema kirjataan ja kalibrointipaino poistetaan.

| e) | Käyttämätön näytteenottoväline (esim. uusi suodatin) punnitaan, vakaa vaakalukema kirjataan ja punnitusympäristön kastepiste, lämpötila ja ilmanpaine kirjataan. |
| --- | --- |

e)

Käyttämätön näytteenottoväline (esim. uusi suodatin) punnitaan, vakaa vaakalukema kirjataan ja punnitusympäristön kastepiste, lämpötila ja ilmanpaine kirjataan.

| f) | Kalibrointipaino punnitaan uudelleen ja vakaa vaakalukema kirjataan. |
| --- | --- |

f)

Kalibrointipaino punnitaan uudelleen ja vakaa vaakalukema kirjataan.

| g) | Lasketaan aritmeettinen keskiarvo kalibrointipainolukemista, jotka saatiin välittömästi ennen käyttämättömän näytteenottovälineen punnitusta ja heti punnituksen jälkeen. Keskiarvo vähennetään käyttämättömän näytteenottovälineen antamasta lukemasta, ja kalibrointipainon todistuksessa ilmoitettu painon todellinen massa lisätään. Tulos kirjataan. Tämä on käyttämättömän näytteenottovälineen taarapaino ilman kelluvuuskorjausta. |
| --- | --- |

g)

Lasketaan aritmeettinen keskiarvo kalibrointipainolukemista, jotka saatiin välittömästi ennen käyttämättömän näytteenottovälineen punnitusta ja heti punnituksen jälkeen. Keskiarvo vähennetään käyttämättömän näytteenottovälineen antamasta lukemasta, ja kalibrointipainon todistuksessa ilmoitettu painon todellinen massa lisätään. Tulos kirjataan. Tämä on käyttämättömän näytteenottovälineen taarapaino ilman kelluvuuskorjausta.

| h) | Sijoitusmenettelyn vaiheet toistetaan muiden käyttämättömien näytteenottovälineiden osalta. |
| --- | --- |

h)

Sijoitusmenettelyn vaiheet toistetaan muiden käyttämättömien näytteenottovälineiden osalta.

| i) | Kun punnitus on tehty, toimitaan 8.2.3.7–8.2.3.9 kohdassa annettujen ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

i)

Kun punnitus on tehty, toimitaan 8.2.3.7–8.2.3.9 kohdassa annettujen ohjeiden mukaisesti.

8.2.4   Hiukkasnäytesuodattimen vakauttaminen ja punnitus testin jälkeen

Käytetty hiukkassuodatin on laitettava peitettyyn tai suljettuun astiaan tai suodattimen pidin on suljettava näytesuodattimien suojaamiseksi ulkoiselta kontaminaatiolta. Käytetyt suodattimet on näin suojattuina palautettava hiukkassuodattimien vakautuskammioon tai -huoneeseen. Sitten hiukkassuodattimet on vakioitava ja punnittava.

8.2.4.1   Määräaikainen verifiointi

On varmistettava, että punnitus- ja vakautusympäristöt ovat läpäisseet 8.1.13.1 kohdan mukaiset määräaikaiset verifioinnit. Kun testaus on suoritettu, suodattimet on palautettava punnituksen ja hiukkasmittauksen vakautusympäristöön. Punnituksen ja hiukkasmittauksen vakautusympäristön on täytettävä 9.3.4.4 kohdan mukaiset ympäristöolosuhteita koskevat vaatimukset. Jos niin ei ole, testisuodattimia on säilytettävä peitettyinä siihen saakka, että olosuhteet ovat vaatimusten mukaiset.

8.2.4.2   Poistaminen suljetuista säiliöistä

Hiukkasnäytteet poistetaan suljetuista säiliöistä hiukkasmittauksen vakautusympäristössä. Suodattimet voidaan poistaa kaseteistaan ennen vakautusta tai sen jälkeen. Kun suodatinta poistetaan kasetista, kasetin yläosa on irrotettava alaosasta tätä varten tarkoitetulla kasetinerottimella.

8.2.4.3   Maadoitus

Hiukkasnäytteitä käsiteltäessä on käytettävä maadoitettuja pihtejä tai maadoitushihnaa 9.3.4.5 kohdanmukaisesti.

8.2.4.4   Silmämääräinen tarkastus

Kerätyt hiukkasnäytteet ja niihin liittyvät suodattimet on tarkastettava silmämääräisesti. Jos suodattimen tai kerätyn hiukkasnäytteen tila ei näytä asianmukaiselta tai jos hiukkaset ovat kosketuksessa muuhun pintaan kuin suodattimeen, näytettä ei voida käyttää hiukkaspäästöjen määrityksessä. Jos hiukkaset ovat kosketuksessa muuhun pintaan, kyseinen pinta on puhdistettava ennen jatkotoimenpiteitä.

8.2.4.5   Hiukkasnäytteiden vakauttaminen

Hiukkasnäytteiden vakauttamiseksi ne on sijoitettava säiliöihin, jotka ovat avoinna hiukkasmittauksen vakautusympäristöön, joka kuvaillaan 9.3.4.3 kohdassa. Hiukkasnäyte on vakautunut, jos se on ollut hiukkasmittausten vakautusympäristössä jonkin seuraavassa kuvaillun jakson ajan ja kyseisenä aikana vakautusympäristö on ollut 9.3.4.3 kohdan vaatimusten mukainen.

| a) | Jos on odotettavissa, että hiukkasmäärä suodattimen pinnalla on suurempi kuin 0,353 μg/mm2 (oletuksena että kuormitus 38 mm:n läpimittaisella suodatusalalla on 400 μg), suodattimen on oltava vakautusympäristössä vähintään 60 minuutin ajan ennen punnitusta. |
| --- | --- |

a)

Jos on odotettavissa, että hiukkasmäärä suodattimen pinnalla on suurempi kuin 0,353 μg/mm2 (oletuksena että kuormitus 38 mm:n läpimittaisella suodatusalalla on 400 μg), suodattimen on oltava vakautusympäristössä vähintään 60 minuutin ajan ennen punnitusta.

| b) | Jos on odotettavissa, että hiukkasmäärä suodattimen pinnalla on pienempi kuin 0,353 μg/mm2, suodattimen on oltava vakautusympäristössä vähintään 30 minuutin ajan ennen punnitusta. |
| --- | --- |

b)

Jos on odotettavissa, että hiukkasmäärä suodattimen pinnalla on pienempi kuin 0,353 μg/mm2, suodattimen on oltava vakautusympäristössä vähintään 30 minuutin ajan ennen punnitusta.

| c) | Jos odotettavissa olevaa kokonaishiukkasmäärää suodattimen pinnalla ei tiedetä, suodattimen on oltava vakautusympäristössä vähintään 60 minuutin ajan ennen punnitusta. |
| --- | --- |

c)

Jos odotettavissa olevaa kokonaishiukkasmäärää suodattimen pinnalla ei tiedetä, suodattimen on oltava vakautusympäristössä vähintään 60 minuutin ajan ennen punnitusta.

8.2.4.6   Suodattimen massan määritys testauksen jälkeen

Toistetaan 8.2.3 kohdassa kuvailtu menettely (8.2.3.6–8.2.3.9 kohta) suodattimen massan määrittämiseksi testauksen jälkeen.

8.2.4.7   Kokonaismassa

Kunkin suodattimen kelluvuuskorjattu taaramassa vähennetään testauksen jälkeen mitatusta kyseisen suodattimen kelluvuuskorjatusta massasta. Tuloksena saadaan kokonaismassa m
  total, jota käytetään liitteen VII mukaisissa päästölaskelmissa.

9.   Mittauslaitteisto

9.1   Moottoridynamometri

9.1.1   Akselin työ

Mittauksissa on käytettävä moottoridynamometriä, jonka ominaisuudet soveltuvat kulloisenkin käyttösyklin suorittamiseen ja joka on asianomaisten syklin validointikriteerien mukainen. Seuraavia dynamometrejä voidaan käyttää:

| a) | pyörrevirta- ja vesijarrudynamometrit; |
| --- | --- |

a)

pyörrevirta- ja vesijarrudynamometrit;

| b) | vaihtovirta- tai tasavirtadynamometrit; |
| --- | --- |

b)

vaihtovirta- tai tasavirtadynamometrit;

| c) | yksi tai useampia dynamometrejä. |
| --- | --- |

c)

yksi tai useampia dynamometrejä.

9.1.2   Muuttuvatilaiset (NRTC ja LSI-NRTC) testisyklit

Vääntömomentin mittaamiseen voidaan käyttää kuormitusanturia tai linjassa olevaa vääntömomenttimittaria.

Kuormitusanturia käytettäessä vääntömomenttisignaali on siirrettävä moottorin akseliin ja dynamometrin inertia on otettava huomioon. Moottorin todellinen vääntömomentti on kuormitusanturista luettu vääntömomentti lisättynä kulmakiihtyvyydellä kerrotulla jarrun hitausmomentilla. Ohjausjärjestelmän on tehtävä laskutoimitus tosiaikaisesti.

9.1.3   Moottorin lisälaitteet

Polttoaineen syöttöön, voiteluun, moottorin lämmittämiseen, jäähdytysnesteen kierrättämiseen tai jälkikäsittelylaitteiden käyttämiseen tarvittavien moottorin lisälaitteiden työ on otettava huomioon, ja laitteet on asennettava 6.3 kohdan vaatimusten mukaisesti.

9.1.4   Moottorin kiinnitys ja tehonsiirron akselijärjestelmä (luokka NRSh)

Jos se on tarpeen luokan NRSh moottorin asianmukaista testausta varten, käytetään valmistajan täsmentämää moottorin kiinnitystä testipenkkiä varten ja tehonsiirron akselijärjestelmää liitäntään dynamometrin pyörintäjärjestelmään.

9.2   Laimennusprosessi (tapauksen mukaan)

9.2.1   Laimenteen tila ja taustapitoisuudet

Kaasumaiset aineosat voidaan mitata raakana tai laimennettuna, mutta hiukkasmittaus edellyttää yleensä laimennusta. Laimennus voidaan toteuttaa osa- tai täysvirtauslaimennusjärjestelmällä. Laimennusta käytettäessä pakokaasu voidaan laimentaa ympäröivällä ilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä. Kaasumaisten päästöjen mittauksessa laimenteen lämpötilan on oltava vähintään 288 K (15 °C). Hiukkasnäytteenoton osalta laimenteen lämpötila vahvistetaan 9.2.2 (vakiotilavuusnäytteenotto) ja 9.2.3 (osavirtauslaimennus muuttuvalla laimennussuhteella) kohdassa. Laimennusjärjestelmän kapasiteetin on oltava riittävän suuri, jotta veden tiivistyminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä estyy täysin. Laimennusilmasta saa poistaa kosteuden ennen sen johtamista laimennusjärjestelmään, jos ilman kosteus on suuri. Laimennustunnelin seinämät ja tunnelin jälkeiset virtausputkistot voivat olla lämmitetyt tai eristetyt, jotta ehkäistä veden tiivistymistä eli vettä sisältävien aineosien olomuodon muuttumista kaasumaisesta nestemäiseksi.

Ennen laimenteen sekoittamista pakokaasuun se voidaan esivakioida korottamalla tai laskemalla sen lämpötilaa tai kosteutta. Laimenteesta voidaan poistaa aineosia niiden taustapitoisuuden pienentämiseksi. Seuraavia vaatimuksia sovelletaan aineosien poistamiseen tai taustapitoisuuksien huomioon ottamiseen.

| a) | Laimenteen sisältämät ainepitoisuudet voidaan mitata ja niiden taustavaikutukset testaukseen kompensoida. Lisätietoja taustapitoisuuksien kompensoimiseen liittyvistä laskelmista annetaan liitteessä VII. |
| --- | --- |

a)

Laimenteen sisältämät ainepitoisuudet voidaan mitata ja niiden taustavaikutukset testaukseen kompensoida. Lisätietoja taustapitoisuuksien kompensoimiseen liittyvistä laskelmista annetaan liitteessä VII.

| b) | 7.2, 9.3 ja 9.4 kohtaan sallitaan seuraavat muutokset kaasu- ja hiukkaspäästöjen taustapitoisuuksien mittausta varten:






  i) | Suhteellista näytteenottoa ei edellytetä. |
| --- | --- | --- |

b)

7.2, 9.3 ja 9.4 kohtaan sallitaan seuraavat muutokset kaasu- ja hiukkaspäästöjen taustapitoisuuksien mittausta varten:

i)

Suhteellista näytteenottoa ei edellytetä.

| ii) | Voidaan käyttää lämmittämättömiä näytteenottojärjestelmiä. |
| --- | --- |

ii)

Voidaan käyttää lämmittämättömiä näytteenottojärjestelmiä.

| iii) | Voidaan käyttää jatkuvaa näytteenottoa riippumatta eränäytteenoton käyttämisestä laimennettuja päästöjä varten. |
| --- | --- |

iii)

Voidaan käyttää jatkuvaa näytteenottoa riippumatta eränäytteenoton käyttämisestä laimennettuja päästöjä varten.

| iv) | Voidaan käyttää eränäytteenottoa riippumatta jatkuvan näytteenoton käyttämisestä laimennettuja päästöjä varten. |
| --- | --- |

iv)

Voidaan käyttää eränäytteenottoa riippumatta jatkuvan näytteenoton käyttämisestä laimennettuja päästöjä varten.

| c) | Hiukkasten taustapitoisuuksien ottamiseksi huomioon voidaan soveltaa seuraavia vaihtoehtoja:






  i) | Taustahiukkasten poistamiseksi laimenne suodatetaan HEPA-suodattimilla, joiden alkukeräystehokkuus on vähintään 99,97 prosenttia (lisätietoja HEPA-suodatustehokkuuteen liittyvistä menettelyistä 2 artiklan 19 kohdassa). |
| --- | --- | --- |

c)

Hiukkasten taustapitoisuuksien ottamiseksi huomioon voidaan soveltaa seuraavia vaihtoehtoja:

i)

Taustahiukkasten poistamiseksi laimenne suodatetaan HEPA-suodattimilla, joiden alkukeräystehokkuus on vähintään 99,97 prosenttia (lisätietoja HEPA-suodatustehokkuuteen liittyvistä menettelyistä 2 artiklan 19 kohdassa).

| ii) | Jotta taustahiukkaspitoisuus voitaisiin korjata ilman HEPA-suodatusta, taustahiukkasten osuus näytteenottosuodattimeen kerätystä nettohiukkasmäärästä saa olla korkeintaan 50 prosenttia. |
| --- | --- |

ii)

Jotta taustahiukkaspitoisuus voitaisiin korjata ilman HEPA-suodatusta, taustahiukkasten osuus näytteenottosuodattimeen kerätystä nettohiukkasmäärästä saa olla korkeintaan 50 prosenttia.

| iii) | Nettohiukkasmäärän taustakorjaus HEPA-suodatuksen avulla on sallittua ilman paineenrajoitusta. |
| --- | --- |

iii)

Nettohiukkasmäärän taustakorjaus HEPA-suodatuksen avulla on sallittua ilman paineenrajoitusta.

9.2.2   Täysvirtausjärjestelmä

Täysvirtauslaimennus; vakiotilavuusnäytteenotto (CVS). Raakapakokaasun täysi virtaus laimennetaan laimennustunnelissa. Vakiovirtausta voidaan pitää yllä pitämällä lämpötila ja paine virtausmittarin kohdalla raja-arvojen sisällä. Muuttuvaa virtausta on mitattava suoraan, jotta suhteellinen näytteenotto olisi mahdollista. Järjestelmän on oltava seuraavanlainen (ks. kuva 6.6):

| a) | Laimennustunnelin sisäpintojen on oltava ruostumatonta terästä. Koko tunnelin on oltava sähköisesti maadoitettu. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää sähköä johtamattomia materiaaleja moottoriluokilla, joita eivät koske hiukkasmassan eivätkä hiukkasmäärän raja-arvot. |
| --- | --- |

a)

Laimennustunnelin sisäpintojen on oltava ruostumatonta terästä. Koko tunnelin on oltava sähköisesti maadoitettu. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää sähköä johtamattomia materiaaleja moottoriluokilla, joita eivät koske hiukkasmassan eivätkä hiukkasmäärän raja-arvot.

| b) | Pakokaasun vastapainetta ei saa alentaa keinotekoisesti laimennusilman sisääntulojärjestelmän avulla. Staattisen paineen kohdassa, jossa raakapakokaasu syötetään tunneliin, on pysyttävä ± 1,2 kPa:n rajoissa ilmanpaineesta. |
| --- | --- |

b)

Pakokaasun vastapainetta ei saa alentaa keinotekoisesti laimennusilman sisääntulojärjestelmän avulla. Staattisen paineen kohdassa, jossa raakapakokaasu syötetään tunneliin, on pysyttävä ± 1,2 kPa:n rajoissa ilmanpaineesta.

| c) | Sekoittumisen tehostamiseksi raakapakokaasu on syötettävä tunneliin ohjaamalla se virtaussuuntaan tunnelin keskilinjaa myöten. Osa laimennusilmasta voidaan syöttää säteittäisesti tunnelin sisäpinnalta pakokaasun ja tunnelin seinämien välisen vuorovaikutuksen minimoimiseksi. |
| --- | --- |

c)

Sekoittumisen tehostamiseksi raakapakokaasu on syötettävä tunneliin ohjaamalla se virtaussuuntaan tunnelin keskilinjaa myöten. Osa laimennusilmasta voidaan syöttää säteittäisesti tunnelin sisäpinnalta pakokaasun ja tunnelin seinämien välisen vuorovaikutuksen minimoimiseksi.

| d) | Laimenne. Hiukkasnäytteenottoa varten laimenteen (ympäröivän ilman, synteettisen ilman tai typen 9.2.1 kohdan mukaisesti) lämpötilan on oltava 293–325 K (20–52 °C) lähellä laimennustunnelin sisäänmenoa. |
| --- | --- |

d)

Laimenne. Hiukkasnäytteenottoa varten laimenteen (ympäröivän ilman, synteettisen ilman tai typen 9.2.1 kohdan mukaisesti) lämpötilan on oltava 293–325 K (20–52 °C) lähellä laimennustunnelin sisäänmenoa.

| e) | Laimennetun pakokaasuvirran Reynoldsin luvun Re on oltava vähintään 4 000, kun Re perustuu laimennustunnelin sisäläpimittaan. Re on määritelty liitteessä VII. Sekoittumisen riittävyys on verifioitava siirtämällä näytteenotinta tunnelin läpimitan alueella pysty- ja vaakasuunnassa. Jos analysaattorin vaste osittaa, että vaihtelu on suurempaa kuin ± 2 prosenttia keskimääräisestä mitatusta pitoisuudesta, CVS-näytteenotinta on käytettävä suuremmalla virtausnopeudella, tai laitteistoon on asennettava sekoituslevy tai -suutin sekoittumisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Laimennetun pakokaasuvirran Reynoldsin luvun Re on oltava vähintään 4 000, kun Re perustuu laimennustunnelin sisäläpimittaan. Re on määritelty liitteessä VII. Sekoittumisen riittävyys on verifioitava siirtämällä näytteenotinta tunnelin läpimitan alueella pysty- ja vaakasuunnassa. Jos analysaattorin vaste osittaa, että vaihtelu on suurempaa kuin ± 2 prosenttia keskimääräisestä mitatusta pitoisuudesta, CVS-näytteenotinta on käytettävä suuremmalla virtausnopeudella, tai laitteistoon on asennettava sekoituslevy tai -suutin sekoittumisen parantamiseksi.

| f) | Virtausmittauksen esivakiointi. Laimennettu pakokaasu voidaan vakioida ennen sen virtauksen mittaamista, kunhan vakiointi tapahtuu virtaussuunnassa lämmitetyn hiilivety- tai hiukkasnäytteenottimen alapuolella seuraavasti:






  i) | käyttämällä virtauksensuuntaimia tai pulssinvaimentajia tai molempia; |
| --- | --- | --- |

f)

Virtausmittauksen esivakiointi. Laimennettu pakokaasu voidaan vakioida ennen sen virtauksen mittaamista, kunhan vakiointi tapahtuu virtaussuunnassa lämmitetyn hiilivety- tai hiukkasnäytteenottimen alapuolella seuraavasti:

i)

käyttämällä virtauksensuuntaimia tai pulssinvaimentajia tai molempia;

| ii) | käyttämällä suodatinta; |
| --- | --- |

ii)

käyttämällä suodatinta;

| iii) | käyttämällä lämmönvaihdinta lämpötilan säätämiseen virtausmittarin yläpuolella huolehtien siitä, että veden tiivistymistä ei tapahdu. |
| --- | --- |

iii)

käyttämällä lämmönvaihdinta lämpötilan säätämiseen virtausmittarin yläpuolella huolehtien siitä, että veden tiivistymistä ei tapahdu.

| g) | Veden tiivistyminen. Veden tiivistyminen on riippuvainen kosteudesta, paineesta, lämpötilasta ja muiden aineosien, kuten rikkihapon, pitoisuuksista. Näiden parametrien arvot vaihtelevat sen mukaan, mikä on moottorin imuilman kosteus, laimennusilman kosteus, ilman ja polttoaineen suhde moottorissa sekä polttoaineen koostumus ja esimerkiksi vedyn ja rikin määrä polttoaineessa.
  Sen varmistamiseksi, että mitataan virtausta, joka vastaa mitattua pitoisuutta, voidaan joko estää veden tiivistyminen näytteenottimen sijaintipaikan ja virtausmittarin sisääntulon välillä laimennustunnelissa tai antaa tiivistymisen tapahtua ja mitata kosteus virtausmittarin sisääntulossa. Laimennustunnelin seinämät ja tunnelin jälkeiset virtausputkistot voivat olla lämmitetyt tai eristetyt veden tiivistymisen ehkäisemiseksi. Veden tiivistyminen on estettävä kaikkialla laimennustunnelissa. Jotkin pakokaasun aineosat voivat laimentua tai poistua kosteuden vaikutuksesta.
  Hiukkasnäytteenotossa CVS:ltä tuleva jo suhteellinen virtaus kulkee (yhden tai useamman) toisiolaimennuksen läpi, jotta saavutetaan vaadittava yleinen laimennussuhde, kuten käy ilmi kuvasta 9.2 ja 9.2.3.2 kohdasta. |
| --- | --- |

g)

Veden tiivistyminen. Veden tiivistyminen on riippuvainen kosteudesta, paineesta, lämpötilasta ja muiden aineosien, kuten rikkihapon, pitoisuuksista. Näiden parametrien arvot vaihtelevat sen mukaan, mikä on moottorin imuilman kosteus, laimennusilman kosteus, ilman ja polttoaineen suhde moottorissa sekä polttoaineen koostumus ja esimerkiksi vedyn ja rikin määrä polttoaineessa.

Sen varmistamiseksi, että mitataan virtausta, joka vastaa mitattua pitoisuutta, voidaan joko estää veden tiivistyminen näytteenottimen sijaintipaikan ja virtausmittarin sisääntulon välillä laimennustunnelissa tai antaa tiivistymisen tapahtua ja mitata kosteus virtausmittarin sisääntulossa. Laimennustunnelin seinämät ja tunnelin jälkeiset virtausputkistot voivat olla lämmitetyt tai eristetyt veden tiivistymisen ehkäisemiseksi. Veden tiivistyminen on estettävä kaikkialla laimennustunnelissa. Jotkin pakokaasun aineosat voivat laimentua tai poistua kosteuden vaikutuksesta.

Hiukkasnäytteenotossa CVS:ltä tuleva jo suhteellinen virtaus kulkee (yhden tai useamman) toisiolaimennuksen läpi, jotta saavutetaan vaadittava yleinen laimennussuhde, kuten käy ilmi kuvasta 9.2 ja 9.2.3.2 kohdasta.

| h) | Yleisen laimennussuhteen on oltava vähintään välillä 5:1–7:1 ja primaarin laimennusvaiheen osalta vähintään 2:1 moottorin syklin tai testiaikavälin aikaisen pakokaasuvirtauksen enimmäismäärän perusteella. |
| --- | --- |

h)

Yleisen laimennussuhteen on oltava vähintään välillä 5:1–7:1 ja primaarin laimennusvaiheen osalta vähintään 2:1 moottorin syklin tai testiaikavälin aikaisen pakokaasuvirtauksen enimmäismäärän perusteella.

| i) | Viipymisajan järjestelmässä on oltava 0,5–5 sekuntia mitattuna laimenteen syöttöpaikasta suodattimenpitimiin. |
| --- | --- |

i)

Viipymisajan järjestelmässä on oltava 0,5–5 sekuntia mitattuna laimenteen syöttöpaikasta suodattimenpitimiin.

| j) | Viipymisajan mahdollisessa toisiolaimennusjärjestelmässä on oltava vähintään 0,5 sekuntia mitattuna toisiolaimenteen syöttöpaikasta suodattimenpitimiin. |
| --- | --- |

j)

Viipymisajan mahdollisessa toisiolaimennusjärjestelmässä on oltava vähintään 0,5 sekuntia mitattuna toisiolaimenteen syöttöpaikasta suodattimenpitimiin.

Hiukkasten massan määrittämiseksi vaaditaan hiukkasten näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodatin, gravimetrinen vaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty.

Kuva 6.6.

Esimerkkejä täysvirtausnäytteenoton järjestelyistä

Image 20

9.2.3   Osavirtauslaimennusjärjestelmä (PFD)

9.2.3.1   Osavirtausjärjestelmän kuvaus

PFD-järjestelmä esitetään kaavamaisesti kuvassa 6.7. Kaavio kuvaa näytteen ottamisen, laimennuksen ja hiukkasnäytteenoton periaatetta yleisesti. Tarkoituksena ei ole sanoa, että kaikki kuvassa esitetyt komponentit ovat tarpeen mahdollisissa muissa näytteenottojärjestelmissä, jotka täyttävät näytteen keruun tarkoituksen. Muitakin järjestelyjä voidaan käyttää sillä edellytyksellä, että ne täyttävät samat näytteen ottamiseen, laimennukseen ja hiukkasnäytteenottoon liittyvät vaatimukset. Tällaisten järjestelyjen on täytettävä muita vaatimuksia, joita esitetään esimerkiksi 8.1.8.6 (määräaikaiset kalibroinnit) ja 8.2.1.2 kohdassa (validointi) muuttuvan laimennussuhteen PFD-järjestelmän osalta ja 8.1.4.5 kohdassa ja taulukossa 8.2 (lineaarisuuden verifiointi) sekä 8.1.8.5.7 kohdassa (verifiointi) vakiolaimennussuhteen PFD-järjestelmän osalta.

Kuten kuvasta 6.7 käy ilmi, raakapakokaasu tai ensiölaimennettu virta siirretään pakoputkesta EP tai vakiotilavuusnäytteenottimesta CVS näytteenottimen SP ja siirtolinjan TL kautta laimennustunneliin DT. Tunnelin läpi kulkevaa kokonaisvirtaa säädetään virtauksen ohjaimella ja hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän PSS näytteenottopumpulla P. Suhteellisessa raakapakokaasun näytteenotossa laimennusilmavirtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC1, joka voi käyttää arvoa qm

  ew (pakokaasun massanopeus märkäpainon perusteella) tai arvoa qm

  aw (imuilman massanopeus märkäpainon perusteella) ja arvoa qm

  f (polttoaineen massavirta) komentosignaaleina halutun pakokaasujaon aikaansaamiseksi. Näytteen virta laimennustunneliin DT on kokonaisvirran ja laimennevirran välinen ero. Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1 ja kokonaisvirtaus hiukkasnäytteenottojärjestelmän virtauksen mittauslaitteella. Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtausnopeudesta. Kun näytteenotto tapahtuu raa'an tai laimennetun pakokaasun vakiolaimennussuhteella suhteessa pakokaasuvirtaan (esim. hiukkasnäytteenoton toisiolaimennus), laimennusilmavirtaus on yleensä vakio, ja sitä ohjaa virtauksenohjain FC1 tai laimennusilmapumppu.

Laimennusilma (ympäröivä ilma, synteettinen ilma tai typpi) on suodatettava HEPA-suodattimella.

Kuva 6.7.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän kaaviokuva (kokonaisnäytteenottojärjestelmä)

Image 21

| a | = | moottorin pakokaasuvirta tai ensiölaimennettu virta |
| --- | --- | --- |
| b | = | valinnainen |
| c | = | hiukkasnäytteenotto |

a

=

moottorin pakokaasuvirta tai ensiölaimennettu virta

b

=

valinnainen

c

=

hiukkasnäytteenotto

Kuvan 6.7 osat:

| DAF | : | laimennusilmasuodatin |
| --- | --- | --- |
| DT | : | laimennustunneli tai toisiolaimennusjärjestelmä |
| EP | : | pakoputki tai ensiölaimennusjärjestelmä |
| FC1 | : | virtauksen ohjain |
| FH | : | suodattimenpidin |
| FM1 | : | virtauksen mittauslaite, jolla mitataan laimennusilman virtausta |
| P | : | näytteenottopumppu |
| PSS | : | hiukkasnäytteenottojärjestelmä |
| PTL | : | hiukkasnäytteen siirtolinja |
| SP | : | raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun näytteenotin |
| TL | : | siirtolinja |

DAF

:

laimennusilmasuodatin

DT

:

laimennustunneli tai toisiolaimennusjärjestelmä

EP

:

pakoputki tai ensiölaimennusjärjestelmä

FC1

:

virtauksen ohjain

FH

:

suodattimenpidin

FM1

:

virtauksen mittauslaite, jolla mitataan laimennusilman virtausta

P

:

näytteenottopumppu

PSS

:

hiukkasnäytteenottojärjestelmä

PTL

:

hiukkasnäytteen siirtolinja

SP

:

raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun näytteenotin

TL

:

siirtolinja

Massanopeudet, joita sovelletaan vain suhteellisen raakapakokaasun näytteenoton PFD-järjestelmässä:

| qm

  ew | on pakokaasun massanopeus märkäpainon perusteella |
| --- | --- |
| qm

  aw | on imuilman massanopeus (märkä) |
| qm

  f | on polttoaineen massavirta, |

qm

  ew

on pakokaasun massanopeus märkäpainon perusteella

qm

  aw

on imuilman massanopeus (märkä)

qm

  f

on polttoaineen massavirta,

9.2.3.2   Laimennus

Laimenteen (ympäröivän ilman, synteettisen ilman tai typen 9.2.1 kohdan mukaisesti) lämpötilan on oltava 293–325 K (20–52 °C) lähellä laimennustunnelin sisäänmenoa.

Laimenteesta voidaan poistaa kosteus ennen sen tuloa laimennusjärjestelmään. Osavirtauslaimennusjärjestelmän on oltava sellainen, että moottorin pakokaasuvirrasta saadaan suhteellinen raakapakokaasunäyte ja järjestelmä ottaa huomioon pakokaasuvirtauksen poikkeamat ja näytteeseen johdetaan laimennusilmaa niin, että lämpötila testaussuodattimella on 9.3.3.4.3 kohdan vaatimusten mukainen. Tämän takia laimennussuhde on määritettävä niin, että 8.1.8.6.1 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset täyttyvät.

Sen varmistamiseksi, että mitataan virtausta, joka vastaa mitattua pitoisuutta, voidaan joko estää veden tiivistyminen näytteenottimen sijaintipaikan ja virtausmittarin sisääntulon välillä laimennustunnelissa tai antaa tiivistymisen tapahtua ja mitata kosteus virtausmittarin sisääntulossa. PFD-järjestelmä voi olla lämmitetty tai eristetty veden tiivistymisen estämiseksi. Veden tiivistyminen on estettävä kaikkialla laimennustunnelissa.

Laimennussuhteen on oltava vähintään välillä 5:1–7:1 moottorin syklin tai testiaikavälin aikaisen pakokaasuvirtauksen enimmäismäärän perusteella.

Viipymisajan järjestelmässä on oltava 0,5–5 sekuntia mitattuna laimenteen syöttöpaikasta suodattimenpitimiin.

Hiukkasten massan määrittämiseksi vaaditaan hiukkasten näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodatin, gravimetrinen vaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty.

9.2.3.3   Sovellettavuus

PFD-järjestelmää voidaan käyttää suhteellisen raakapakokaasunäytteen saamiseksi mitä tahansa erissä tapahtuvaa tai jatkuvaa hiukkas- tai kaasupäästöjen näytteenottoa varten missä tahansa muuttuvatilaisessa (NRTC ja LSI-NRTC), erillisten moodien (NRSC) tai RMC-käyttösyklissä.

Järjestelmää voidaan käyttää myös jo laimennetun pakokaasun kanssa, kun suhteellinen virta on jo laimennettu vakiolaimennussuhteella (ks. kuva 9.2). Näin suoritetaan toisiolaimennus CVS-tunnelista tarvittavan yleisen laimennussuhteen aikaansaamiseksi hiukkasnäytteenottoa varten.

9.2.3.4   Kalibrointi

PFD-järjestelmän kalibrointia suhteellisen raakapakokaasunäytteen saamiseksi käsitellään 8.1.8.6 kohdassa.

9.3   Näytteenottomenettelyt

9.3.1   Näytteenottoa koskevat yleiset vaatimukset

9.3.1.1   Näytteenottimen rakenne

Näytteenotin on ensimmäinen varuste näytteenottojärjestelmässä. Se työntyy raa'an tai laimennetun pakokaasun virtaan näytteen ottamiseksi niin, että sen sisä- ja ulkopinnat ovat kosketuksessa pakokaasun kanssa. Näytteenottimesta näyte siirtyy siirtolinjaan.

Näytteenottimien sisäpinnan on oltava ruostumatonta terästä. Jos näytteenotto tapahtuu raakapakokaasusta, sisäpinta voi olla mitä tahansa reagoimatonta materiaalia, joka kestää raakapakokaasun lämpötiloja. Näytteenottimet on sijoitettava kohtaan, jossa aineosat ovat sekoittuneina keskimääräiseen näytepitoisuuteensa ja jossa vuorovaikutus muiden näytteenottimien kanssa on mahdollisimman pieni. On suositeltavaa, että kaikki näytteenottimet pidetään vapaina rajakerrosvaikutusten ja pyörteilyn vaikutuksista etenkin lähellä kohtaa, jossa raakapakokaasu tulee ulos pakoputkesta ja jossa voi tapahtua tahatonta laimentumista. Näytteenottimen huuhtelu tai siinä tehtävä takaisinvirtaus eivät saa vaikuttaa muihin näytteenottimiin testauksen aikana. Yhtä näytteenotinta voidaan käyttää useamman kuin yhden aineosan näytteenottoon, jos se täyttää kaikkia aineosia koskevat vaatimukset.

9.3.1.1.1   Sekoituskammio (luokka NRSh)

Jos valmistaja sen sallii, sekoituskammiota voidaan käyttää testattaessa luokan NRSh moottoreita. Sekoituskammio on raakapakokaasun näytteenottojärjestelmän valinnainen osa, joka sijaitsee pakokaasujärjestelmässä äänenvaimentimen ja näytteenottimen välissä. Sekoituskammion muodon ja mittojen sekä sitä edeltävän ja sen jälkeen tulevan putkiston on oltava sellaisia, että saadaan aikaan hyvin sekoittunut homogeeninen näyte näytteenottimen sijaintipaikassa ja että vältetään kammion voimakkaat pulssit tai resonoinnit, jotka vaikuttavat päästötuloksiin.

9.3.1.2   Siirtolinjat

Siirtolinjojen, jotka kuljettavat otetun näytteen näytteenottimelta analysaattoriin, säilytysvälineeseen tai laimennusjärjestelmään, on oltava mahdollisimman lyhyitä, eli analysaattoreiden, säilytysvälineiden ja laimennusjärjestelmien olisi oltava mahdollisimman lähellä toisiaan. Siirtolinjoissa olisi oltava mahdollisimman vähän mutkia, ja välttämättömien mutkien taivutussäteen on oltava mahdollisimman suuri.

9.3.1.3   Näytteenottomenetelmät

Jatkuvaan ja erinä tapahtuvaan näytteenottoon, jotka esitellään 7.2 kohdassa, sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| a) | Kun näyte otetaan vakiotilaisesta virtauksesta, myös näyte on otettava vakiovirtauksella. |
| --- | --- |

a)

Kun näyte otetaan vakiotilaisesta virtauksesta, myös näyte on otettava vakiovirtauksella.

| b) | Kun näyte otetaan muuttuvasta virtauksesta, näytteen virtausta on muutettava suhteessa virtauksen muutoksiin. |
| --- | --- |

b)

Kun näyte otetaan muuttuvasta virtauksesta, näytteen virtausta on muutettava suhteessa virtauksen muutoksiin.

| c) | Näytteenoton suhteellisuus on validoitava 8.2.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Näytteenoton suhteellisuus on validoitava 8.2.1 kohdan mukaisesti.

9.3.2   Kaasunäytteenotto

9.3.2.1   Näytteenottimet

Kaasumaisten päästöjen näytteenotossa käytetään joko yksi- tai moniaukkoisia näytteenottimia. Näytteenottimet voidaan suunnata miten tahansa suhteessa raa'an tai laimennetun pakokaasun virtaukseen. Joitakin näytteenottimia käytettäessä näytteen lämpötilaa on säädeltävä seuraavasti:

| a) | Typen oksideja (NOx) laimennetusta pakokaasusta ottavien näytteenottimien seinämän lämpötilaa on säädeltävä veden tiivistymisen estämiseksi. |
| --- | --- |

a)

Typen oksideja (NOx) laimennetusta pakokaasusta ottavien näytteenottimien seinämän lämpötilaa on säädeltävä veden tiivistymisen estämiseksi.

| b) | Hiilivetyjä laimennetusta pakokaasusta ottavien näytteenottimien seinämän suositeltava lämpötila on noin 191 °C kontaminaation minimoimiseksi. |
| --- | --- |

b)

Hiilivetyjä laimennetusta pakokaasusta ottavien näytteenottimien seinämän suositeltava lämpötila on noin 191 °C kontaminaation minimoimiseksi.

9.3.2.1.1   Sekoituskammio (luokka NRSh)

Kun sekoituskammiota käytetään 9.3.1.1.1 kohdan mukaisesti, sen sisätilavuuden on oltava vähintään oltava vähintään kymmenkertainen testattavan moottorin sylinterin iskutilavuuteen nähden. Sekoituskammio on liitettävä mahdollisimman läheisesti moottorin äänenvaimentimeen, ja sen sisäpinnan vähimmäislämpötila on 452 K (179 °C). Valmistaja voi täsmentää sekoituskammion rakenteen.

9.3.2.2   Siirtolinjat

Siirtolinjoja, joiden sisäpinnan materiaali on ruostumaton teräs, PTFE, VitonTM tai muu paremmin päästönäytteiden ottamiseen soveltuva materiaali, voidaan käyttää. Materiaalin on oltava reagoimatonta ja sen on kestettävä pakokaasun lämpötiloja. Linjassa voidaan käyttää suodattimia, jos suodatin ja sen kotelo täyttävät samat seuraavassa esitettävät lämpötilavaatimukset, joita sovelletaan siirtolinjaan itseensä:

| a) | Virtaussuunnassa joko 8.1.11.5 kohdan mukaisen NO2–NO-muuntimen tai 8.1.11.4 kohdan mukaisen jäähdyttimen yläpuolella olevissa NOx-siirtolinjoissa näytteen lämpötila on pidettävä sellaisena, että veden tiivistymistä ei tapahdu. |
| --- | --- |

a)

Virtaussuunnassa joko 8.1.11.5 kohdan mukaisen NO2–NO-muuntimen tai 8.1.11.4 kohdan mukaisen jäähdyttimen yläpuolella olevissa NOx-siirtolinjoissa näytteen lämpötila on pidettävä sellaisena, että veden tiivistymistä ei tapahdu.

| b) | THC-siirtolinjoissa seinämän lämpötilan on oltava (191 ± 11) °C koko linjan mitalta. Jos näytteenotto tapahtuu raakapakokaasusta, lämmittämätön eristetty siirtolinja voidaan yhdistää suoraan näytteenottimeen. Siirtolinjan pituus ja eristys on suunniteltava niin, että korkein odotettavissa oleva raakapakokaasun lämpötila ei jäähdy 191 °C:n alapuolelle mitattuna siirtolinjan ulostulosta. Jos näytteenotto tapahtuu laimennetusta pakokaasusta, näytteenottimen ja siirtolinjan välissä voi olla pituudeltaan enintään 0,92 m:n siirtymävyöhyke, jossa seinämän lämpötilaksi asettuu (191 ± 11) °C. |
| --- | --- |

b)

THC-siirtolinjoissa seinämän lämpötilan on oltava (191 ± 11) °C koko linjan mitalta. Jos näytteenotto tapahtuu raakapakokaasusta, lämmittämätön eristetty siirtolinja voidaan yhdistää suoraan näytteenottimeen. Siirtolinjan pituus ja eristys on suunniteltava niin, että korkein odotettavissa oleva raakapakokaasun lämpötila ei jäähdy 191 °C:n alapuolelle mitattuna siirtolinjan ulostulosta. Jos näytteenotto tapahtuu laimennetusta pakokaasusta, näytteenottimen ja siirtolinjan välissä voi olla pituudeltaan enintään 0,92 m:n siirtymävyöhyke, jossa seinämän lämpötilaksi asettuu (191 ± 11) °C.

9.3.2.3   Näytteen vakiointiin liittyvät osat

9.3.2.3.1   Näytteenkuivaimet

9.3.2.3.1.1   Vaatimukset

Näytteenkuivaimia voidaan käyttää kosteuden poistamiseen näytteestä veden vaikutusten vähentämiseksi kaasumaisten päästöjen mittauksissa. Näytteenkuivaimen on täytettävä 9.3.2.3.1.1 ja 9.3.2.3.1.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset. Yhtälössä (7-13) käytetään kosteuspitoisuutta 0,8 tilavuusprosenttia.

Suurimmalla oletetulla vesihöyrypitoisuudella H
  m vedenpoistotekniikan on pidettävä kosteus tasolla ≤ 5 g vettä/kg kuivaa ilmaa (eli noin 0,8 tilavuusprosenttia H2O:ta), mikä vastaa 100-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 277,1 K (3,9 °C) ja paineessa 101,3 kPa. Tämä kosteusvaatimus vastaa noin 25-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 298 K (25 °C) ja paineessa 101,3 kPa:ssa. Tämä voidaan osoittaa

| a) | mittaamalla lämpötila näytteenkuivaimen ulostuloaukolla; |
| --- | --- |

a)

mittaamalla lämpötila näytteenkuivaimen ulostuloaukolla;

| b) | mittaamalla kosteus pisteessä, joka on virtaussuunnassa välittömästi ennen CLD:tä; |
| --- | --- |

b)

mittaamalla kosteus pisteessä, joka on virtaussuunnassa välittömästi ennen CLD:tä;

tekemällä 8.1.8.5.8 kohdan mukainen verifiointi.

9.3.2.3.1.2   Sallitut näytteenkuivaintyypit ja menettely kosteuspitoisuuden arvioimiseksi kuivaimen jälkeen

Kumpaakin tässä kohdassa kuvailtua kuivaintyyppiä voidaan käyttää.

| a) | Jos käytetään osmoottista kalvokuivainta, joka sijaitsee virtaussuunnassa kaasuanalysaattoreiden ja säilytysvälineiden yläpuolella, sen on täytettävä 9.3.2.2 kohdassa esitetyt lämpötilavaatimukset. Kastepistettä T
  dew ja absoluuttista painetta p
  total osmoottisen kalvokuivaimen alapuolella on seurattava. Veden määrä on laskettava liitteessä VII esitettyjen vaatimusten mukaisesti käyttämällä jatkuvasti mitattavia arvoja T
  dew ja p
  total tai niiden testauksen aikana havaittuja huippuarvoja taikka hälytysasetusarvoja. Jos suoraa mittaustulosta ei ole, nimellinen p
  total saadaan kuivaimen alimmasta testauksen aikana odotettavissa olevasta absoluuttisesta paineesta. |
| --- | --- |

a)

Jos käytetään osmoottista kalvokuivainta, joka sijaitsee virtaussuunnassa kaasuanalysaattoreiden ja säilytysvälineiden yläpuolella, sen on täytettävä 9.3.2.2 kohdassa esitetyt lämpötilavaatimukset. Kastepistettä T
  dew ja absoluuttista painetta p
  total osmoottisen kalvokuivaimen alapuolella on seurattava. Veden määrä on laskettava liitteessä VII esitettyjen vaatimusten mukaisesti käyttämällä jatkuvasti mitattavia arvoja T
  dew ja p
  total tai niiden testauksen aikana havaittuja huippuarvoja taikka hälytysasetusarvoja. Jos suoraa mittaustulosta ei ole, nimellinen p
  total saadaan kuivaimen alimmasta testauksen aikana odotettavissa olevasta absoluuttisesta paineesta.

| b) | Jäähdytintä ei voi käyttää virtaussuunnassa puristussytytysmoottoreiden THC-mittausjärjestelmän yläpuolella. Jos jäähdytintä käytetään virtaussuunnassa NO2–NO-muuntimen yläpuolella tai näytteenottojärjestelmässä, jossa ei ole NO2–NO-muunninta, jäähdyttimen on läpäistävä 8.1.11.4 kohdan mukainen NO2-suorituskyvyn tarkastus. Kastepistettä T
  dew ja absoluuttista painetta p
  total osmoottisen jäähdyttimen alapuolella on seurattava. Veden määrä on laskettava liitteessä VII esitettyjen vaatimusten mukaisesti käyttämällä jatkuvasti mitattavia arvoja T
  dew ja p
  total tai niiden testauksen aikana havaittuja huippuarvoja taikka hälytysasetusarvoja. Jos suoraa mittaustulosta ei ole, nimellinen p
  total saadaan jäähdyttimen alimmasta testauksen aikana odotettavissa olevasta absoluuttisesta paineesta. Jos on perusteltua olettaa kyllästysaste jäähdyttimessä, T
  dew voidaan laskea jäähdyttimen tunnetun tehokkuuden ja jäähdyttimen lämpötilan T
  chiller jatkuvan seurannan perusteella. Jos arvoa T
  chiller ei kirjata jatkuvasti, testauksen aikana havaittua huippuarvoa tai hälytysasetusarvoa voidaan käyttää vakioarvona veden vakiomäärän määrittämiseksi liitteen VII mukaisesti. Jos on perusteltua olettaa, että T
  chiller on yhtä suuri kuin T
  dew, arvoa T
  chiller voidaan käyttää arvon T
  dew sijasta liitteen VII mukaisesti. Jos on perusteltua olettaa, että arvojen T
  chiller ja T
  dew välinen lämpötilaero on vakio, koska jäähdyttimen ulostulon ja lämpötilan mittauspisteen välillä tapahtuu tunnettu ja tasasuuruinen näytteen lämpeneminen, tämä lämpötilaero voidaan ottaa mukaan päästölaskelmiin. Kaikkien tässä kohdassa sallittujen oletusten perusteltavuus on osoitettava teknisten analyysien tai tietojen perusteella. |
| --- | --- |

b)

Jäähdytintä ei voi käyttää virtaussuunnassa puristussytytysmoottoreiden THC-mittausjärjestelmän yläpuolella. Jos jäähdytintä käytetään virtaussuunnassa NO2–NO-muuntimen yläpuolella tai näytteenottojärjestelmässä, jossa ei ole NO2–NO-muunninta, jäähdyttimen on läpäistävä 8.1.11.4 kohdan mukainen NO2-suorituskyvyn tarkastus. Kastepistettä T
  dew ja absoluuttista painetta p
  total osmoottisen jäähdyttimen alapuolella on seurattava. Veden määrä on laskettava liitteessä VII esitettyjen vaatimusten mukaisesti käyttämällä jatkuvasti mitattavia arvoja T
  dew ja p
  total tai niiden testauksen aikana havaittuja huippuarvoja taikka hälytysasetusarvoja. Jos suoraa mittaustulosta ei ole, nimellinen p
  total saadaan jäähdyttimen alimmasta testauksen aikana odotettavissa olevasta absoluuttisesta paineesta. Jos on perusteltua olettaa kyllästysaste jäähdyttimessä, T
  dew voidaan laskea jäähdyttimen tunnetun tehokkuuden ja jäähdyttimen lämpötilan T
  chiller jatkuvan seurannan perusteella. Jos arvoa T
  chiller ei kirjata jatkuvasti, testauksen aikana havaittua huippuarvoa tai hälytysasetusarvoa voidaan käyttää vakioarvona veden vakiomäärän määrittämiseksi liitteen VII mukaisesti. Jos on perusteltua olettaa, että T
  chiller on yhtä suuri kuin T
  dew, arvoa T
  chiller voidaan käyttää arvon T
  dew sijasta liitteen VII mukaisesti. Jos on perusteltua olettaa, että arvojen T
  chiller ja T
  dew välinen lämpötilaero on vakio, koska jäähdyttimen ulostulon ja lämpötilan mittauspisteen välillä tapahtuu tunnettu ja tasasuuruinen näytteen lämpeneminen, tämä lämpötilaero voidaan ottaa mukaan päästölaskelmiin. Kaikkien tässä kohdassa sallittujen oletusten perusteltavuus on osoitettava teknisten analyysien tai tietojen perusteella.

9.3.2.3.2   Näytepumput

Virtaussuunnassa analysaattorin tai säilytysvälineen yläpuolella on käytettävä näytepumppuja kaikkien kaasujen osalta. Näytepumppuja, joiden sisäpinnan materiaali on ruostumaton teräs, PTFE, tai muu paremmin päästönäytteiden ottamiseen soveltuva materiaali, voidaan käyttää. Joitakin näytepumppuja käytettäessä näytteen lämpötilaa on säädeltävä seuraavasti:

| a) | Jos käytetään virtaussuunnassa joko 8.1.11.5 kohdan mukaisen NO2–NO-muuntimen tai 8.1.11.4 kohdan mukaisen jäähdyttimen edellä olevaa NOx-näytepumppua, sitä on lämmitettävä veden tiivistymisen ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

a)

Jos käytetään virtaussuunnassa joko 8.1.11.5 kohdan mukaisen NO2–NO-muuntimen tai 8.1.11.4 kohdan mukaisen jäähdyttimen edellä olevaa NOx-näytepumppua, sitä on lämmitettävä veden tiivistymisen ehkäisemiseksi.

| b) | Jos käytetään THC-näytepumppua virtaussuunnassa THC-analysaattorin tai säilytysvälineen yläpuolella, sen sisäpinnat on lämmitettävä lämpötilaan 464 ± 11 K (191 ± 11) °C. |
| --- | --- |

b)

Jos käytetään THC-näytepumppua virtaussuunnassa THC-analysaattorin tai säilytysvälineen yläpuolella, sen sisäpinnat on lämmitettävä lämpötilaan 464 ± 11 K (191 ± 11) °C.

9.3.2.3.3   Ammoniakkipesurit

Ammoniakkipesureita voidaan käyttää jossakin tai kaikissa näytteenottojärjestelmissä, jotta estetään NH3-interferenssi, NO2–NO-muuntimen myrkyttyminen ja näytteenottojärjestelmään tai analysaattoreihin syntyvät kertymät. Ammoniakkipesureiden asennuksessa on noudatettava valmistajan suosituksia.

9.3.2.4   Näytteen säilytysvälineet

Pussinäytteenotossa kaasut on säilytettävä riittävän puhtaissa säiliöissä, jotka päästävät tai läpäisevät kaasua hyvin vähän. Säilytysvälineiden puhtauden ja läpäisykyvyn kynnysarvoista on päätettävä hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Säiliön puhdistamiseksi se voidaan ajoittain huuhdella ja tyhjentää ja sitä voidaan lämmittää. Joustavaa säiliötä (kuten pussia) voidaan käyttää lämpötilasäädellyssä ympäristössä. Voidaan käyttää myös lämpötilasäädeltyä jäykkää säiliötä, joka aluksi tyhjennetään tai jossa on tila, joka voidaan tyhjentää, kuten männällä varustettu sylinteri. Käytettävien säiliöiden on täytettävä taulukossa 9.1 esitetyt vaatimukset.

Taulukko 6.6

Kaasupäästöjen eränäytteenoton säiliömateriaalit

| CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (2) | polyvinyylifluoridi (PVF) (3), esim. TedlarTM, polyvinylideenifluoridi (3), esim. KynarTM, polytetrafluorietyleeni (4), esim. TeflonTM tai ruostumaton teräs (4) |
| --- | --- |
| HC | polytetrafluorietyleeni (5) tai ruostumaton teräs (5) |

CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (2)

polyvinyylifluoridi (PVF) (3), esim. TedlarTM, polyvinylideenifluoridi (3), esim. KynarTM, polytetrafluorietyleeni (4), esim. TeflonTM tai ruostumaton teräs (4)

HC

polytetrafluorietyleeni (5) tai ruostumaton teräs (5)

9.3.3   Hiukkasnäytteenotto

9.3.3.1   Näytteenottimet

On käytettävä näytteenottimia, joissa on yksi aukko laitteen päässä. Hiukkasnäytteenottimet on suunnattava suoraan virtausta vastaan.

Hiukkasnäytteenotin voidaan suojata hatulla, joka on kuvan 6.8 vaatimusten mukainen. Siinä tapauksessa ei saa käyttää 9.3.3.3 kohdassa kuvailtua esiluokituslaitetta.

Kuva 6.8.

Hattumaisella esiluokituslaitteella varustettu näytteenotin

Poikkileikkaus

9.3.3.2   Siirtolinjat

On suositeltavaa, että käytetään lämmitettäviä tai eristettyjä siirtolinjoja tai lämmitettävää kotelointia siirtolinjojen ja pakokaasun aineosien välisten lämpötilaerojen minimoimiseksi. Siirtolinjojen on oltava inerttejä suhteessa hiukkasiin ja sisäpinnoiltaan sähköä johtavia. Hiukkaspäästöjen siirtolinjojen materiaaliksi suositellaan ruostumatonta terästä. Jos käytetään muita materiaaleja, niiden on oltava näytteenottoon liittyviltä ominaisuuksiltaan ruostumatonta terästä vastaavia. Hiukkasmittauksen siirtolinjojen on oltava sisäpinnoiltaan maadoitettuja.

9.3.3.3   Esiluokituslaite

Suuriläpimittaiset hiukkaset poistavaa esiluokituslaitetta voidaan käyttää, ja se on sijoitettava laimennusjärjestelmään välittömästi suodattimenpitimen etupuolelle. Vain yksi esiluokituslaite sallitaan. Jos käytetään hattumaista näytteenotinta (ks. kuva 6.8), esiluokituslaitteen käyttö on kielletty.

Hiukkasten esiluokituslaite voi olla inertiaan perustuva iskuelementti tai sykloniseparaattori. Sen on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä. Esiluokituslaitteen täytyy poistaa vähintään 50 prosenttia hiukkasista, joiden aerodynaaminen läpimitta on 10 μm ja se saa poistaa enintään 1 prosentin hiukkasista, joiden aerodynaaminen läpimitta on 1 μm niillä virtausnopeuksilla, joilla sitä käytetään. Esiluokituslaitteen ulostulon on oltava sellainen, että kaikki hiukkassuodattimet ohitetaan, jotta esiluokituslaitteesta tuleva virtaus voidaan vakauttaa ennen testauksen aloittamista. Hiukkasnäytesuodatin on sijoitettava virtaussuunnassa enintään 75 cm:n etäisyydelle esiluokituslaitteen ulostulosta.

9.3.3.4   Näytesuodatin

Laimennetusta pakokaasusta otetaan näytteet suodattimella, joka vastaa 9.3.3.4.1– 9.3.3.4.4 kohdassa esitettyjä vaatimuksia testisarjan aikana.

9.3.3.4.1   Suodattimen ominaisuudet

Kaikkien suodatintyyppien keräystehokkuuden on oltava vähintään 99,7 prosenttia. Tuotteen luokituksessa kuvastuvia näytesuodattimen valmistajan mittauksia voidaan käyttää tämän ominaisuuden osoittamiseen. Suodatinmateriaalin on oltava joko

| a) | fluorihiilipäällysteinen (PFTE) lasikuitu tai |
| --- | --- |

a)

fluorihiilipäällysteinen (PFTE) lasikuitu tai

| b) | fluorihiilikalvo (PTFE-kalvo). |
| --- | --- |

b)

fluorihiilikalvo (PTFE-kalvo).

Jos odotettavissa oleva nettohiukkasmassa suodattimella on suurempi kuin 400 μg, voidaan käyttää suodatinta, jonka alkukeräystehokkuus on 98 prosenttia.

9.3.3.4.2   Suodattimen koko

Suodattimen nimellisläpimitan on oltava 46,50 ± 0,6 mm (suodatusalueen läpimitta vähintään 37 mm). Läpimitaltaan suurempia suodattimia voidaan käyttää hyväksyntäviranomaisen ennalta antamalla suostumuksella. Suositellaan suodattimen ja suodatusalueen suhteellisuutta.

9.3.3.4.3   Hiukkasnäytteiden lämpötilan ja laimennuksen säätely

Hiukkasnäytteet laimennetaan vähintään kerran virtaussuunnassa siirtolinjan yläpuolella, kun on kyse CVS-järjestelmästä, ja siirtolinjan alapuolella, kun on kyse PFD-järjestelmästä (ks. siirtolinjoihin liittyvä 9.3.3.2 kohta). Näytteen lämpötilan on oltava 320 ± 5 K (47 ± 5 °C) mitattuna missä tahansa 200 mm:n matkalla hiukkassäilytysvälineen ylä- tai alapuolella. On tarkoitus, että hiukkasnäyte lämmitetään tai jäähdytetään ensisijassa 9.2.1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa laimennusolosuhteissa.

9.3.3.4.4   Suodattimen pintanopeus

Suodattimen pintanopeuden on oltava 0,90–1,00 m/s siten, että vähemmän kuin 5 prosenttia kirjatuista virtausarvoista ylittää tämän vaihteluvälin. Jos kokonaishiukkasmassa on suurempi kuin 400 μg, suodattimen pintanopeutta voidaan pienentää. Pintanopeus mitataan näytteen tilavuusvirtauksena suodatinta edeltävässä paineessa ja suodatinpinnan lämpötilassa, jaettuna suodattimen suodatusalueella. Jos paineenalennus hiukkasnäytteenottojärjestelmässä ennen suodatinta on pienempi kuin 2 kPa, suodatinta edeltävänä paineena pidetään pakojärjestelmän putken tai CVS-tunnelin painetta.

9.3.3.4.5   Suodattimenpidin

Jotta pyörteisyys olisi mahdollisimman vähäistä ja hiukkaset kerääntyisivät suodattimelle tasaisesti, siirtymän siirtolinjan sisäläpimitasta soudatusalueen pinnan läpimittaan on tapahduttava 12,5°:n avautuvassa kartiokulmassa (keskustasta). Siirtymävaiheen materiaalina on käytettävä ruostumatonta terästä.

9.3.4   Hiukkasnäytteen vakautus- ja punnitusympäristö gravimetristä analysointia varten

9.3.4.1   Gravimetrisen analysoinnin ympäristövaatimukset

Tässä jaksossa kuvaillaan kaksi ympäristöä, jotka tarvitaan hiukkasnäytteen vakauttamiseksi ja punnitsemiseksi gravimetristä analysointia varten. Ne ovat hiukkasnäytteen vakautusympäristö, jossa suodattimia säilytetään ennen punnitusta, ja punnitusympäristö, jossa vaaka sijaitsee. Nämä kaksi ympäristöä voivat sijaita yhteisessä tilassa.

Vakautus- tai punnitusympäristössä ei saa olla epäpuhtauksia (kuten pölyä, aerosoleja tai puolihaihtuvia aineksia), jotka voisivat kontaminoida hiukkasnäytteen.

9.3.4.2   Puhtaus

Hiukkasnäytteen vakautusympäristön puhtaus on verifioitava käyttäen vertailusuodattimia 8.1.12.1.4 kohdan mukaisesti.

9.3.4.3   Kammion lämpötila

Punnituskammio (tai punnitushuone), jossa hiukkassuodattimia vakautetaan ja jossa suodattimet punnitaan, on pidettävä suodattimien vakautus- ja punnitusaikana lämpötilassa 295 ± 1 K (22 °C ± 1 °C). Kosteus on pidettävä kastepisteessä 282,5 ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C) ja suhteellisen kosteuden on oltava 45 % ± 8 %. Jos vakautus- ja punnitusympäristöt ovat erilliset, vakautusympäristön lämpötilan on oltava 295 ± 3 K (22 °C ± 3 °C).

9.3.4.4   Ympäristöolosuhteiden verifiointi

Seuraavat ympäristöolosuhteet on verifioitava käyttäen mittauslaitteita, jotka ovat 9.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia:

| a) | Kastepiste ja ympäristön lämpötila on kirjattava. Näitä arvoja käytetään sen tarkastamiseen, ovatko vakautus- ja punnitusympäristöt pysyneet 9.3.4.3 kohdassa vahvistettujen toleranssien rajoissa vähintään 60 minuutin ajan ennen suodattimien punnitsemista. |
| --- | --- |

a)

Kastepiste ja ympäristön lämpötila on kirjattava. Näitä arvoja käytetään sen tarkastamiseen, ovatko vakautus- ja punnitusympäristöt pysyneet 9.3.4.3 kohdassa vahvistettujen toleranssien rajoissa vähintään 60 minuutin ajan ennen suodattimien punnitsemista.

| b) | Punnitusympäristön ilmanpaine on kirjattava jatkuvasti. Hyväksyttävä vaihtoehto on käyttää barometriä, joka mittaa ilmanpainetta punnitusympäristön ulkopuolella, kunhan voidaan varmistaa, että ilmanpaine vaa'an luona on aina ± 100 Pa:n sisällä yhteisestä ilmanpaineesta. Kunkin hiukkasnäytteen punnituksen yhteydessä on oltava mahdollista kirjata viimeisin ilmanpaine. Tätä arvoa käytetään laskettaessa 8.1.12.2 kohdassa tarkoitettua hiukkassuodattimen kelluvuuskorjausta. |
| --- | --- |

b)

Punnitusympäristön ilmanpaine on kirjattava jatkuvasti. Hyväksyttävä vaihtoehto on käyttää barometriä, joka mittaa ilmanpainetta punnitusympäristön ulkopuolella, kunhan voidaan varmistaa, että ilmanpaine vaa'an luona on aina ± 100 Pa:n sisällä yhteisestä ilmanpaineesta. Kunkin hiukkasnäytteen punnituksen yhteydessä on oltava mahdollista kirjata viimeisin ilmanpaine. Tätä arvoa käytetään laskettaessa 8.1.12.2 kohdassa tarkoitettua hiukkassuodattimen kelluvuuskorjausta.

9.3.4.5   Vaa'an asentaminen

Vaaka on

| a) | sijoitettava tärinäeristetylle alustalle sen suojaamiseksi ulkoisilta häiriöiltä ja tärinältä, |
| --- | --- |

a)

sijoitettava tärinäeristetylle alustalle sen suojaamiseksi ulkoisilta häiriöiltä ja tärinältä,

| b) | suojattava konvektioilmavirralta staattisesti hajauttavalla virtaussuojalla, joka on sähköisesti maadoitettu. |
| --- | --- |

b)

suojattava konvektioilmavirralta staattisesti hajauttavalla virtaussuojalla, joka on sähköisesti maadoitettu.

9.3.4.6   Staattinen sähkövaraus

Staattiset sähkövaraukset on minimoitava vaa'an ympäristöstä siten, että

| a) | vaaka on sähköisesti maadoitettu; |
| --- | --- |

a)

vaaka on sähköisesti maadoitettu;

| b) | hiukkasnäytteiden manuaalisessa käsittelyssä käytetään ruostumatonta terästä olevia pihtejä; |
| --- | --- |

b)

hiukkasnäytteiden manuaalisessa käsittelyssä käytetään ruostumatonta terästä olevia pihtejä;

| c) | pihdit maadoitetaan maadoitushihnalla tai käyttäjällä on maadoitushihna, jossa käytetään vaa'an kanssa yhteistä maata; |
| --- | --- |

c)

pihdit maadoitetaan maadoitushihnalla tai käyttäjällä on maadoitushihna, jossa käytetään vaa'an kanssa yhteistä maata;

| d) | käytettävissä on staattisen sähkön neutraloija, joka on sähköisesti maadoitettu yhdessä vaa'an kanssa staattisen varauksen poistamiseksi hiukkasnäytteistä. |
| --- | --- |

d)

käytettävissä on staattisen sähkön neutraloija, joka on sähköisesti maadoitettu yhdessä vaa'an kanssa staattisen varauksen poistamiseksi hiukkasnäytteistä.

9.4   Mittauslaitteet

9.4.1   Johdanto

9.4.1.1   Soveltamisala

Tässä kohdassa esitetään päästötestauksessa käytettäviä mittauslaiteita ja niihin liittyviä järjestelmiä koskevat vaatimukset. Näitä ovat laboratoriossa käytettävät laitteet, joilla mitataan moottorin parametreja, ympäristöolosuhteita, virtaukseen liittyviä parametreja ja päästöjen pitoisuuksia (raa'asta tai laimennetusta pakokaasusta).

9.4.1.2   Laitetyypit

Tässä asetuksessa mainittuja mittauslaitteita on käytettävä tässä asetuksessa kuvaillulla tavalla. (Suureet, joita laitteilla mitataan, esitetään taulukossa 6.5.) Aina, kun tässä asetuksessa mainittua mittauslaitetta käytetään muulla kuin vahvistetulla tavalla, tai kun sen sijaan käytetään muuta mittauslaitetta, sovelletaan 5.1.1 kohdan vastaavuusmääräyksiä. Kun tiettyä mittausta varten on mainittu useampia kuin yksi mittauslaite, tyyppihyväksyntä- tai sertifiointiviranomainen ilmoittaa hakemuksesta yhden niistä vertailulaitteeksi, jota käytetään osoitettaessa, että vaihtoehtoinen menettely on säädettyä menettelyä vastaava.

9.4.1.3   Useiden mittauslaitteiden käyttäminen

Yhden testin tulosten laskennassa voidaan käyttää useista mittauslaitteista saatuja tietoja kaikkien tässä kohdassa kuvailtujen mittauslaitteiden osalta, jos tyyppihyväksyntä- tai sertifiointiviranomainen antaa siihen etukäteen suostumuksensa. Kaikkien mittausten tulokset on kirjattava ja raakatiedot on säilytettävä. Tätä vaatimusta sovelletaan riippumatta siitä, käytetäänkö tuloksia todella laskelmissa vai ei.

9.4.2   Tietojen kirjaaminen ja valvonta

Testausjärjestelmän on kyettävä päivittämään ja kirjaamaan tietoja sekä valvomaan järjestelmiä, jotka liittyvät käyttäjän ohjaussyötteeseen, dynamometriin, näytteenottovälineisiin ja mittauslaitteisiin. Tiedonhankinta- ja valvontajärjestelmien on oltava sellaisia, että ne kykenevät tallentamaan tietoja säädetyllä vähimmäistaajuudella taulukon 6.7 mukaisesti (taulukkoa ei sovelleta erillisten moodien NRSC-testaukseen).

Taulukko 6.7

Tietojen kirjaamisen ja valvonnan vähimmäistaajuudet

| Testausmenettelyä käsittelevä kohta | Mitattavat arvot | Ohjauksen ja valvonnan vähimmäistaajuus | Kirjauksen vähimmäistaajuus |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.6. | Nopeus ja vääntömomentti moottorin vaiheittaisen kartoituksen aikana | 1 Hz | 1 keskiarvo vaihetta kohti |
| 7.6. | Nopeus ja vääntömomentti moottorin tasaisen muutoksen kartoituksen aikana | 5 Hz | 1 Hz keskiarvo |
| 7.8.3. | Muuttuvatilaisen (NRTC ja LSI-NRTC) käyttösyklin nopeuksien ja vääntömomenttien vertailu- ja takaisinkytkentäarvot | 5 Hz | 1 Hz keskiarvo |
| 7.8.2. | Vakiotilaisen ja porrastettujen moodien käyttösyklin nopeuksien ja vääntömomenttien vertailu- ja takaisinkytkentäarvot | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.3. | Raakapakokaasun analysaattoreiden jatkuvat pitoisuudet | Ei sovelleta | 1 Hz |
| 7.3. | Laimennetun pakokaasun analysaattoreiden jatkuvat pitoisuudet | Ei sovelleta | 1 Hz |
| 7.3. | Raa'an tai laimennetun pakokaasun analysaattoreiden eräpitoisuudet | Ei sovelleta | 1 keskiarvo testiaikaväliä kohti |
| 7.6.
  8.2.1. | Laimennetun pakokaasun virtaus CVS:ltä, kun virtausmittauksen yläpuolella on lämmönvaihdin | Ei sovelleta | 1 Hz |
| 7.6.
  8.2.1. | Laimennetun pakokaasun virtaus CVS:ltä, kun virtausmittauksen yläpuolella ei ole lämmönvaihdinta | 5 Hz | 1 Hz keskiarvo |
| 7.6.
  8.2.1. | Imuilma- tai pakokaasuvirtaus (raakapakokaasun muuttuvatilaisessa mittauksessa) | Ei sovelleta | 1 Hz keskiarvo |
| 7.6.
  8.2.1. | Laimennusilma, jos sitä ohjataan aktiivisesti | 5 Hz | 1 Hz keskiarvo |
| 7.6.
  8.2.1. | Näytevirta CVS:ltä, kun käytetään lämmönvaihdinta | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.6.
  8.2.1. | Näytevirta CVS:ltä, kun ei käytetä lämmönvaihdinta | 5 Hz | 1 Hz keskiarvo |

Testausmenettelyä käsittelevä kohta

Mitattavat arvot

Ohjauksen ja valvonnan vähimmäistaajuus

Kirjauksen vähimmäistaajuus

7.6.

Nopeus ja vääntömomentti moottorin vaiheittaisen kartoituksen aikana

1 Hz

1 keskiarvo vaihetta kohti

7.6.

Nopeus ja vääntömomentti moottorin tasaisen muutoksen kartoituksen aikana

5 Hz

1 Hz keskiarvo

7.8.3.

Muuttuvatilaisen (NRTC ja LSI-NRTC) käyttösyklin nopeuksien ja vääntömomenttien vertailu- ja takaisinkytkentäarvot

5 Hz

1 Hz keskiarvo

7.8.2.

Vakiotilaisen ja porrastettujen moodien käyttösyklin nopeuksien ja vääntömomenttien vertailu- ja takaisinkytkentäarvot

1 Hz

1 Hz

7.3.

Raakapakokaasun analysaattoreiden jatkuvat pitoisuudet

Ei sovelleta

1 Hz

7.3.

Laimennetun pakokaasun analysaattoreiden jatkuvat pitoisuudet

Ei sovelleta

1 Hz

7.3.

Raa'an tai laimennetun pakokaasun analysaattoreiden eräpitoisuudet

Ei sovelleta

1 keskiarvo testiaikaväliä kohti

7.6.

8.2.1.

Laimennetun pakokaasun virtaus CVS:ltä, kun virtausmittauksen yläpuolella on lämmönvaihdin

Ei sovelleta

1 Hz

7.6.

8.2.1.

Laimennetun pakokaasun virtaus CVS:ltä, kun virtausmittauksen yläpuolella ei ole lämmönvaihdinta

5 Hz

1 Hz keskiarvo

7.6.

8.2.1.

Imuilma- tai pakokaasuvirtaus (raakapakokaasun muuttuvatilaisessa mittauksessa)

Ei sovelleta

1 Hz keskiarvo

7.6.

8.2.1.

Laimennusilma, jos sitä ohjataan aktiivisesti

5 Hz

1 Hz keskiarvo

7.6.

8.2.1.

Näytevirta CVS:ltä, kun käytetään lämmönvaihdinta

1 Hz

1 Hz

7.6.

8.2.1.

Näytevirta CVS:ltä, kun ei käytetä lämmönvaihdinta

5 Hz

1 Hz keskiarvo

9.4.3   Mittauslaitteiden suorituskykyvaatimukset

9.4.3.1   Yleiskuvaus

Testausjärjestelmän on kokonaisuutena oltava 8.1 kohdassa esitettyjen kalibrointia, verifiointia ja validointikriteereitä koskevien vaatimusten mukainen ja täytettävä 8.1.4 ja 8.2 kohdassa esitetyt lineaarisuustarkastusta koskevat vaatimukset. Mittauslaitteiden on täytettävä taulukossa 6.7 esitetyt vaatimukset kaikkien testauksessa käytettävien mittausalueiden osalta. Kaikki mittauslaitteiden valmistajilta saadut asiakirjat, joista käy ilmi, että laitteet täyttävät taulukon 6.7 vaatimukset, on säilytettävä.

9.4.3.2   Komponentteja koskevat vaatimukset

Taulukossa 6.8 esitetään vääntömomentin, nopeuden, paineen, lämpötilan ja kastepisteen mittausantureiden ja muiden mittauslaitteiden eritelmät. Tietyn fyysisen ja/tai kemiallisen suureen mittaamisessa käytettävän yleisen järjestelmän on läpäistävä 8.1.4 kohdassa tarkoitettu lineaarisuusverifiointi. Kaasumaisten päästöjen mittauksessa voidaan käyttää analysaattoreita, joissa käytetään kompensointialgoritmeja, jotka ovat muiden mitattujen kaasumaisten aineosien ja kyseisen moottoritestin polttoaineominaisuuksien funktioita. Kompensointialgoritmin tulee vain tasoittaa eroja, eikä se saa aiheuttaa vahvistusta (ei esijännitettä).

Taulukko 6.8

Suositeltavat mittauslaitteiden suorituskykyominaisuudet

| Mittauslaite | Mitatun suureen symboli | Kokonainen järjestelmä
  Nousuaika | Kirjaus päivitystaajuus | Tarkkuus (3) | Toistettavuus (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moottorin pyörimisnopeusanturi | n | 1 s | 1 Hz keskiarvo | 2,0 % kesk. tai
  0,5 % max. | 1,0 % kesk. tai
  0,25 % max. |
| Moottorin vääntömomenttianturi | T | 1 s | 1 Hz keskiarvo | 2,0 % kesk. tai
  1,0 % max. | 1,0 % kesk. tai
  0,5 % max. |
| Polttoainevirtausmittari
  (Polttoainelaskuri) | | 5 s
  (Ei sovelleta) | 1 Hz
  (Ei sovelleta) | 2,0 % kesk. tai
  1,5 % max. | 1,0 % kesk. tai
  0,75 % max. |
| Laimennetun pakokaasun kokonaisvirtausmittari (CVS)
  (Lämmönvaihdin ennen mittaria) | | 1 s
  (5 s) | 1 Hz keskiarvo
  (1 Hz) | 2,0 % kesk. tai
  1,5 % max. | 1,0 % kesk. tai
  0,75 % max. |
| Laimennusilman, imuilman, pakokaasun ja näytevirran mittarit | | 1 s | 1 Hz:n keskiarvo 5 Hz:n näytteistä | 2,5 % kesk. tai
  1,5 % max. | 1,25 % kesk. tai
  0,75 % max. |
| Jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattori, raakapakokaasu | x | 5 s | 2 Hz | 2,0 % kesk. tai
  2,0 % mit. | 1,0 % kesk. tai
  1,0 % mit. |
| Jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattori, laimennettu pakokaasu | x | 5 s | 1 Hz | 2,0 % kesk. tai
  2,0 % mit. | 1,0 % kesk. tai
  1,0 % mit. |
| Jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattori | x | 5 s | 1 Hz | 2,0 % kesk. tai
  2,0 % mit. | 1,0 % kesk. tai
  1,0 % mit. |
| Eränäytteenoton kaasuanalysaattori | x | Ei sovelleta | Ei sovelleta | 2,0 % kesk. tai
  2,0 % mit. | 1,0 % kesk. tai
  1,0 % mit. |
| Gravimetrinen hiukkasvaaka | m
  PM | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ks. 9.4.11. | 0,5 μg |
| Inertiaan perustuva hiukkasvaaka | m
  PM | 5 s | 1 Hz | 2,0 % kesk. tai
  2,0 % mit. | 1,0 % kesk. tai
  1,0 % mit. |

Mittauslaite

Mitatun suureen symboli

Kokonainen järjestelmä

Nousuaika

Kirjaus päivitystaajuus

Tarkkuus (3)

Toistettavuus (3)

Moottorin pyörimisnopeusanturi

n

1 s

1 Hz keskiarvo

2,0 % kesk. tai

0,5 % max.

1,0 % kesk. tai

0,25 % max.

Moottorin vääntömomenttianturi

T

1 s

1 Hz keskiarvo

2,0 % kesk. tai

1,0 % max.

1,0 % kesk. tai

0,5 % max.

Polttoainevirtausmittari

(Polttoainelaskuri)

5 s

(Ei sovelleta)

1 Hz

(Ei sovelleta)

2,0 % kesk. tai

1,5 % max.

1,0 % kesk. tai

0,75 % max.

Laimennetun pakokaasun kokonaisvirtausmittari (CVS)

(Lämmönvaihdin ennen mittaria)

1 s

(5 s)

1 Hz keskiarvo

(1 Hz)

2,0 % kesk. tai

1,5 % max.

1,0 % kesk. tai

0,75 % max.

Laimennusilman, imuilman, pakokaasun ja näytevirran mittarit

1 s

1 Hz:n keskiarvo 5 Hz:n näytteistä

2,5 % kesk. tai

1,5 % max.

1,25 % kesk. tai

0,75 % max.

Jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattori, raakapakokaasu

x

5 s

2 Hz

2,0 % kesk. tai

2,0 % mit.

1,0 % kesk. tai

1,0 % mit.

Jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattori, laimennettu pakokaasu

x

5 s

1 Hz

2,0 % kesk. tai

2,0 % mit.

1,0 % kesk. tai

1,0 % mit.

Jatkuvan näytteenoton kaasuanalysaattori

x

5 s

1 Hz

2,0 % kesk. tai

2,0 % mit.

1,0 % kesk. tai

1,0 % mit.

Eränäytteenoton kaasuanalysaattori

x

Ei sovelleta

Ei sovelleta

2,0 % kesk. tai

2,0 % mit.

1,0 % kesk. tai

1,0 % mit.

Gravimetrinen hiukkasvaaka

m
  PM

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ks. 9.4.11.

0,5 μg

Inertiaan perustuva hiukkasvaaka

m
  PM

5 s

1 Hz

2,0 % kesk. tai

2,0 % mit.

1,0 % kesk. tai

1,0 % mit.

9.4.4   Moottorin parametrien ja ympäristöolosuhteiden mittaus

9.4.4.1   Nopeus- ja vääntömomenttianturit

9.4.4.1.1   Käyttö

Mittauslaitteiden, joilla mitataan työhön liittyviä syötteitä ja tuotoksia moottorin toiminnan aikana, on täytettävä tässä kohdassa esitettävät vaatimukset. Suositeltavia ovat anturit, muuntimet ja mittarit, jotka täyttävät taulukossa 6.8 esitettävät vaatimukset. Työhön liittyviä syötteiden ja tuotosten mittaamisessa käytettävien yleisten järjestelmien on läpäistävä 8.1.4 kohdassa tarkoitetut lineaarisuusverifioinnit.

9.4.4.1.2   Akselin työ

Työ ja teho lasketaan nopeus- ja vääntömomenttiantureiden tuloksista 9.4.4.1 kohdan mukaisesti. Nopeuden ja vääntömomentin mittaamisessa käytettävien yleisten järjestelmien on läpäistävä 8.1.4 ja 8.1.7 kohdassa tarkoitetut kalibroinnit ja verifioinnit.

Vauhtipyörään kiinnittyvien osien (kuten vetoakselin ja dynamometrin roottorin) kiihdytyksestä ja hidastuksesta johtuvan inertian aiheuttama vääntömomentti on kompensoitava tarvittaessa hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

9.4.4.2   Paine-, lämpötila- ja kastepisteanturit

Paineen, lämpötilan ja kastepisteen mittaamiseen käytettävien yleisten järjestelmien on täytettävä 8.1.7 kohdassa esitettävät kalibrointivaatimukset.

Paineanturit on sijoitettava lämpötilasäädeltyyn ympäristöön tai niiden on kompensoitava lämpötilavaihtelut aiotulla mittausalueella. Antureiden materiaalien on oltava yhteensopivia mitattavan virtauksen kanssa.

9.4.5   Virtauksiin liittyvät mittaukset

Kaikentyyppisiä virtausmittauksia (polttoaine, imuilma, raakapakokaasu, laimennettu pakokaasu, näyte) varten virtausta on tarvittaessa vakioitava, jotta virtaukset, pyörteet tai virtauksen sykintä eivät vaikuttaisi mittarin tarkkuuteen ja mittauksen toistettavuuteen. Joidenkin mittareiden osalta tämä voidaan tehdä käyttämällä sopivan mittaista suoraa putkea (esim. vähintään kymmenen putken läpimitan pituista) tai tarkoitusta varten suunniteltuja putkitaipeita, oikaisuripoja tai kuristuslaippoja (tai polttoaineen virtausmittareiden osalta pneumaattisia sykinnän vaimentimia) vakaan ja ennakoitavan virtauksen aikaansaamiseksi ennen virtausmittaria.

9.4.5.1   Polttoainevirtausmittari

Polttoainevirtauksen mittauksessa käytettävä järjestelmä on kalibroitava 8.1.8.1 kohdan mukaisesti. Kaikissa polttoainevirtauksen mittauksissa on otettava huomioon polttoaine, joka mahdollisesti ohittaa moottorin tai palaa moottorista polttoainesäiliöön.

9.4.5.2   Imuilman virtausmittari

Imuilman virtauksen mittauksessa käytettävä järjestelmä on kalibroitava 8.1.8.2 kohdan mukaisesti.

9.4.5.3   Raakapakokaasun virtausmittari

9.4.5.3.1   Komponentteja koskevat vaatimukset

Raakapakokaasun virtauksen mittauksessa käytettävän järjestelmän on täytettävä 8.1.4 kohdan mukaiset lineaarisuusvaatimukset. Raakapakokaasun virtausmittarin on oltava sellainen, että se kompensoi asianmukaisesti muutokset raakapakokaasun termodynaamisissa ja virtaukseen ja koostumukseen liittyvissä ominaisuuksissa.

9.4.5.3.2   Massavirtamittarin vasteaika

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaamiseksi niin, että saadaan suhteellinen raakapakokaasunäyte, virtausmittarin vasteajan on oltava lyhyempi kuin mitä taulukossa 9.3 edellytetään. Osavirtauslaimennusjärjestelmissä, joissa on online-ohjaus, virtausmittarin vasteajan on oltava 8.2.1.2 kohdan vaatimusten mukainen.

9.4.5.3.3   Pakokaasun jäähdytys

Tätä kohtaa ei sovelleta pakokaasun jäähdytykseen, joka johtuu moottorin rakenteesta, mukaan lukien esimerkiksi vesijäähdytteisistä pakosarjoista tai turboahtimista.

Pakokaasun jäähdyttäminen virtaussuunnassa virtausmittarin yläpuolella on sallittu seuraavin rajoituksin:

| a) | Hiukkasnäytteitä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta. |
| --- | --- |

a)

Hiukkasnäytteitä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta.

| b) | Jos jäähdytys aiheuttaa pakokaasun lämpötilan, joka on suurempi kuin 475 K (202 °C), jäähtymisen lämpötilaan, joka on pienempi kuin 453 K (180 °C), HC-näytettä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta. |
| --- | --- |

b)

Jos jäähdytys aiheuttaa pakokaasun lämpötilan, joka on suurempi kuin 475 K (202 °C), jäähtymisen lämpötilaan, joka on pienempi kuin 453 K (180 °C), HC-näytettä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta.

| c) | Jos jäähdyttäminen aiheuttaa veden tiivistymistä, NOx-näytettä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta, ellei jäähdytin läpäise 8.1.11.4 kohdan mukaista suorituskykyverifiointia. |
| --- | --- |

c)

Jos jäähdyttäminen aiheuttaa veden tiivistymistä, NOx-näytettä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta, ellei jäähdytin läpäise 8.1.11.4 kohdan mukaista suorituskykyverifiointia.

| d) | Jos jäähdyttäminen aiheuttaa veden tiivistymistä ennen kuin virtaus saavuttaa virtausmittarin, kastepiste T
  dew ja paine p
  total on mitattava virtausmittarin sisääntulossa. Näitä arvoja käytetään liitteen VII mukaisissa päästölaskelmissa. |
| --- | --- |

d)

Jos jäähdyttäminen aiheuttaa veden tiivistymistä ennen kuin virtaus saavuttaa virtausmittarin, kastepiste T
  dew ja paine p
  total on mitattava virtausmittarin sisääntulossa. Näitä arvoja käytetään liitteen VII mukaisissa päästölaskelmissa.

9.4.5.4   Laimennusilman ja laimennetun pakokaasun virtausmittarit

9.4.5.4.1   Käyttö

Laimennetun pakokaasun hetkelliset virtaukset tai kokonaisvirtaus testiaikavälin aikana määritetään laimennetun pakokaasun virtausmittarilla. Raakapakokaasun hetkelliset virtaukset tai kokonaisvirtaus testiaikavälin aikana voidaan laskea laimennetun pakokaasun virtausmittarin ja laimennusilman virtausmittarin lukemien erotuksesta.

9.4.5.4.2   Komponentteja koskevat vaatimukset

Laimennetun pakokaasun virtauksen mittaamisessa käytettävän yleisen järjestelmän on läpäistävä 8.1.8.4 ja 8.1.8.5 kohdassa tarkoitetut kalibroinnit ja verifioinnit. Seuraavia mittareita voidaan käyttää:

| a) | Laimennetun pakokaasun kokonaisvirtauksen vakiotilavuusnäytteenotossa (CVS) voidaan käyttää kriittisen virtauksen venturia (CFV) tai useita kriittisen virtauksen ventureita rinnan, syrjäytyspumppua (PDP), aliääniventuria (SSV) tai yliäänivirtausmittaria (UFM). Yhdistettynä virtaussuunnassa yläpuolella sijaitsevaan lämmönvaihtimeen CFV tai PDP toimii myös passiivisena virtauksenohjaimena pitämällä laimennetun pakokaasun lämpötilan vakiona CVS-järjestelmässä. |
| --- | --- |

a)

Laimennetun pakokaasun kokonaisvirtauksen vakiotilavuusnäytteenotossa (CVS) voidaan käyttää kriittisen virtauksen venturia (CFV) tai useita kriittisen virtauksen ventureita rinnan, syrjäytyspumppua (PDP), aliääniventuria (SSV) tai yliäänivirtausmittaria (UFM). Yhdistettynä virtaussuunnassa yläpuolella sijaitsevaan lämmönvaihtimeen CFV tai PDP toimii myös passiivisena virtauksenohjaimena pitämällä laimennetun pakokaasun lämpötilan vakiona CVS-järjestelmässä.

| b) | Osavirtauslaimennusjärjestelmässä (PFD) voidaan käyttää minkä tahansa virtausmittarin ja aktiivisen virtauksenohjausjärjestelmän yhdistelmää pakokaasun aineosien suhteellisen näytteenoton ylläpitämiseksi. Suhteellisen näytteenoton ylläpitämiseksi voidaan ohjata laimennetun pakokaasun kokonaisvirtausta, yhtä tai useampaa näytevirtaa tai näiden virtausten yhdistelmää. |
| --- | --- |

b)

Osavirtauslaimennusjärjestelmässä (PFD) voidaan käyttää minkä tahansa virtausmittarin ja aktiivisen virtauksenohjausjärjestelmän yhdistelmää pakokaasun aineosien suhteellisen näytteenoton ylläpitämiseksi. Suhteellisen näytteenoton ylläpitämiseksi voidaan ohjata laimennetun pakokaasun kokonaisvirtausta, yhtä tai useampaa näytevirtaa tai näiden virtausten yhdistelmää.

Muiden laimennusjärjestelmien yhteydessä voidaan käyttää laminaarista virtauselementtiä, yliäänivirtausmittaria, aliääniventuria, kriittisen virtauksen venturia tai useita kriittisen virtauksen ventureita rinnan, syrjäytysmittaria, termistä massamittaria, keskiarvon määrittävää Pitot-putkea tai kuumalankatuulimittaria.

9.4.5.4.3   Pakokaasun jäähdytys

Laimennettua pakokaasua voidaan jäähdyttää virtaussuunnassa virtausmittarin yläpuolella, kunhan seuraavia vaatimuksia noudatetaan:

| a) | Hiukkasnäytteitä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta. |
| --- | --- |

a)

Hiukkasnäytteitä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta.

| b) | Jos jäähdytys aiheuttaa pakokaasun lämpötilan, joka on suurempi kuin 475 K (202 °C), jäähtymisen lämpötilaan, joka on pienempi kuin 453 K (180 °C), HC-näytettä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta. |
| --- | --- |

b)

Jos jäähdytys aiheuttaa pakokaasun lämpötilan, joka on suurempi kuin 475 K (202 °C), jäähtymisen lämpötilaan, joka on pienempi kuin 453 K (180 °C), HC-näytettä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta.

| c) | Jos jäähdyttäminen aiheuttaa veden tiivistymistä, NOx-näytettä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta, ellei jäähdytin läpäise 8.1.11.4 kohdan mukaista suorituskykyverifiointia. |
| --- | --- |

c)

Jos jäähdyttäminen aiheuttaa veden tiivistymistä, NOx-näytettä ei saa ottaa jäähdytyksen alapuolelta, ellei jäähdytin läpäise 8.1.11.4 kohdan mukaista suorituskykyverifiointia.

| d) | Jos jäähdyttäminen aiheuttaa veden tiivistymistä ennen kuin virtaus saavuttaa virtausmittarin, kastepiste T
  dew ja paine p
  total on mitattava virtausmittarin sisääntulossa. Näitä arvoja käytetään liitteen VII mukaisissa päästölaskelmissa. |
| --- | --- |

d)

Jos jäähdyttäminen aiheuttaa veden tiivistymistä ennen kuin virtaus saavuttaa virtausmittarin, kastepiste T
  dew ja paine p
  total on mitattava virtausmittarin sisääntulossa. Näitä arvoja käytetään liitteen VII mukaisissa päästölaskelmissa.

9.4.5.5   Eränäytteenoton näytevirtausmittari

Eränäytteenottojärjestelmään testiaikavälin aikana otetut näytevirrat tai kokonaisvirta määritetään näytevirtausmittarilla. Kahden virtausmittarin välistä eroa voidaan käyttää, kun lasketaan näytevirtausta laimennustunneliin esimerkiksi osavirtauslaimennuksella tapahtuvassa hiukkasmittauksessa ja toisiolaimennuksella tapahtuvassa hiukkasmittauksessa. Virtauseron mittausta koskevat vaatimukset suhteellisen raakapakokaasunäytteen saamiseksi annetaan 8.1.8.6.1 kohdassa ja virtauseron mittauksen kalibrointi 8.1.8.6.2 kohdassa.

Näytevirtausmittauksessa käytettävä järjestelmä on kalibroitava 8.1.8 kohdan vaatimusten mukaisesti.

9.4.5.6   Kaasunjakaja

Kaasunjakajaa voidaan käyttää kalibrointikaasujen sekoittamiseen.

On käytettävä kaasunjakajaa, joka sekoittaa kaasuja 9.5.1 kohdan vaatimusten mukaisesti sellaisiksi pitoisuuksiksi, joita odotetaan esiintyvän testauksen aikana. Kriittiseen virtaukseen, kapillaariputkiin tai termiseen massamittaukseen perustuvia kaasunjakajia voidaan käyttää. Tarvittaessa on tehtävä viskositeettikorjauksia asianmukaisen kaasunjaon varmistamiseksi (ellei kaasunjakajan sisäinen ohjelmisto tee niitä). Kaasunjakajajärjestelmän on läpäistävä 8.1.4.5 kohdassa tarkoitettu lineaarisuusverifiointi. Vaihtoehtoisesti sekoituslaite voidaan tarkastaa lineaarisella instrumentilla, esimerkiksi käyttämällä NO-kaasua kemiluminesenssi-ilmaisimen (CLD) kanssa. Instrumentin vertailuarvo asetetaan suoraan instrumenttiin yhdistetyllä vertailukaasulla. Kaasunjakaja on tarkastettava käytetyillä asetuksilla, ja nimellisarvoa on verrattava mittauslaitteen mitattuun pitoisuuteen.

9.4.6   CO- ja CO2-mittaukset

Sekä eränäytteenotossa että jatkuvassa näytteenotossa käytetään ei-dispersoivaa infrapuna-analysaattoria (NDIR) CO- ja CO2-pitoisuuksien mittaamiseen raakapakokaasusta tai laimennetusta pakokaasusta.

NDIR-järjestelmä on kalibroitava ja verifioitava 8.1.8.1 kohdan mukaisesti.

9.4.7   Hiilivetymittaukset

9.4.7.1   Liekki-ionisaatioilmaisin

9.4.7.1.1   Käyttö

Sekä eränäytteenotossa että jatkuvassa näytteenotossa käytetään lämmitettyä liekki-ionisaatioilmaisinta (HFID) hiilivetypitoisuuksien mittaamiseen raakapakokaasusta tai laimennetusta pakokaasusta. Hiilivetypitoisuudet on määritettävä hiililuvun 1 (C1) perusteella. Lämmitettyjen FID-analysaattoreiden kaikkien pintojen, jotka ovat kosketuksissa päästöjen kanssa, on pysyttävä lämpötilassa 464 ± 11 K (191 ± 11 °C). Maakaasukäyttöisten, nestekaasukäyttöisten ja kipinäsytytysmoottoreiden osalta hiilivetyanalysaattori voi valinnaisesti olla tyypiltään lämmittämätön liekki-ionisaatioilmaisin (FID).

9.4.7.1.2   Komponentteja koskevat vaatimukset

THC:n mittaamiseen käytettävän FID-järjestelmän on läpäistävä 8.1.10 kohdassa tarkoitetut hiilivetymittauksiin liittyvät verifioinnit.

9.4.7.1.3   FID:n polttoaine ja poltinilma

FID:n polttoaineen ja poltinilman on täytettävä 9.5.1 kohdassa esitettävät vaatimukset. FID:n polttoaine ja poltinilma eivät saa sekoittua ennen FID-analysaattoriin tuloa jotta varmistetaan, että FID-analysaattori toimii diffuusioliekillä eikä esisekoitetulla liekillä.

9.4.7.1.4   Varattu

9.4.7.1.5   Varattu

9.4.7.2   Varattu

9.4.8   NOx-mittaukset

Typen oksidien (NOx) mittausta varten on täsmennetty kaksi mittauslaitetta, joista kumpaa tahansa voidaan käyttää sillä edellytyksellä, että laite täyttää 9.4.8.1 tai 9.4.8.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset. Kemiluminesenssianalysaattoria käytetään vertailumenetelmänä, kun sovelletaan jotakin 5.1.1 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoista mittausmenettelyä.

9.4.8.1   Kemiluminesenssi-ilmaisin

9.4.8.1.1   Käyttö

Kemiluminesenssi-ilmaisinta (CLD) yhdistettynä NO2–NO-muuntimeen käytetään raa'an tai laimennetun pakokaasun NOx-pitoisuuden mittaamiseen eränäytteenotossa tai jatkuvassa näytteenotossa.

9.4.8.1.2   Komponentteja koskevat vaatimukset

CLD:n käyttöön perustuvan järjestelmän on läpäistävä 8.1.11.1 kohdassa tarkoitettu vaimennusverifiointi. Sekä lämmitettyä että lämmittämätöntä CLD:tä voidaan käyttää, ja laite voi olla ympäröivässä ilmanpaineessa tai tyhjössä.

9.4.8.1.3   NO2–NO-muunnin

Sisäinen tai ulkoinen NO2–NO-muunnin, joka läpäisee 8.1.11.5 kohdan mukaisen verifioinnin, sijoitetaan virtaussuunnassa CLD:n yläpuolelle. Muunninta varten tarvitaan ohivirtausjärjestely tällaisen verifioinnin mahdollistamiseksi.

9.4.8.1.4   Kosteusvaikutukset

Kaikkien CLD:n lämpötilojen on pysyttävä vakaina veden tiivistymisen ehkäisemiseksi. Kosteuden poistamiseksi näytteestä virtaussuunnassa CLD:n yläpuolella on käytettävä yhtä seuraavista järjestelyistä:

| a) | CLD sijaitsee virtaussuunnassa mahdollisen kuivaimen tai jäähdyttimen alapuolella, ja kuivain tai jäähdytin sijaitsee 8.1.11.5 kohdan verifiointivaatimukset täyttävän NO2–NO-muuntimen alapuolella. |
| --- | --- |

a)

CLD sijaitsee virtaussuunnassa mahdollisen kuivaimen tai jäähdyttimen alapuolella, ja kuivain tai jäähdytin sijaitsee 8.1.11.5 kohdan verifiointivaatimukset täyttävän NO2–NO-muuntimen alapuolella.

| b) | CLD sijaitsee virtaussuunnassa 8.1.11.4 kohdan verifiointivaatimukset täyttävän kuivaimen tai jäähdyttimen alapuolella. |
| --- | --- |

b)

CLD sijaitsee virtaussuunnassa 8.1.11.4 kohdan verifiointivaatimukset täyttävän kuivaimen tai jäähdyttimen alapuolella.

9.4.8.1.5   Vasteaika

CLD:n vasteajan parantamiseksi voidaan käyttää lämmitettävää CLD:tä.

9.4.8.2   Ei-dispersoiva ultraviolettianalysaattori

9.4.8.2.1   Käyttö

Sekä eränäytteenotossa että jatkuvassa näytteenotossa käytetään ei-dispersoivaa ultraviolettianalysaattoria (NDUV) NOx-pitoisuuksien mittaamiseen raakapakokaasusta tai laimennetusta pakokaasusta.

9.4.8.2.2   Komponentteja koskevat vaatimukset

NDUV:n käyttöön perustuvan järjestelmän on läpäistävä 8.1.11.3 kohdan mukaiset verifioinnit.

9.4.8.2.3   NO2–NO-muunnin

Jos NDUV-analysaattori mittaa pelkästään NO:ta, virtaussuunnassa NDUV:n yläpuolelle sijoitetaan 8.1.11.5 kohdan verifiointivaatimukset täyttävä sisäinen tai ulkoinen NO2–NO-muunnin. Muunninta varten tarvitaan ohivirtausjärjestely tällaisen verifioinnin mahdollistamiseksi.

9.4.8.2.4   Kosteusvaikutukset

NUVD:n lämpötilan on pysyttävä vakaana veden tiivistymisen ehkäisemiseksi, ellei käytetä toista seuraavista järjestelyistä:

| a) | NDUV sijaitsee virtaussuunnassa mahdollisen kuivaimen tai jäähdyttimen alapuolella, ja kuivain tai jäähdytin sijaitsee 8.1.11.5 kohdan verifiointivaatimukset täyttävän NO2–NO-muuntimen alapuolella. |
| --- | --- |

a)

NDUV sijaitsee virtaussuunnassa mahdollisen kuivaimen tai jäähdyttimen alapuolella, ja kuivain tai jäähdytin sijaitsee 8.1.11.5 kohdan verifiointivaatimukset täyttävän NO2–NO-muuntimen alapuolella.

| b) | NDUV sijaitsee virtaussuunnassa 8.1.11.4 kohdan verifiointivaatimukset täyttävän kuivaimen tai jäähdyttimen alapuolella. |
| --- | --- |

b)

NDUV sijaitsee virtaussuunnassa 8.1.11.4 kohdan verifiointivaatimukset täyttävän kuivaimen tai jäähdyttimen alapuolella.

9.4.9   O2-mittaukset

Sekä eränäytteenotossa että jatkuvassa näytteenotossa käytetään paramagneettista (PMD) tai magneettis-pneumaattista (MPD) tunnistusta O2-pitoisuuksien mittaamiseen raakapakokaasusta tai laimennetusta pakokaasusta.

9.4.10   Ilman ja polttoaineen suhteen mittaaminen

Sirkoniumdioksidianalysaattoria (ZrO2) voidaan käyttää ilman ja polttoaineen suhteen mittaamiseen raakapakokaasun osalta jatkuvassa näytteenotossa. O2-mittauksia voidaan käyttää yhdessä imuilma- tai polttoainevirtamittausten kanssa pakokaasuvirtauksen laskemiseen liitteen VII mukaisesti.

9.4.11   Hiukkasmittaukset gravimetrisellä vaa'alla

Hiukkassuodattimeen kerättyjen hiukkasten nettomassan mittaamiseen käytetään vaakaa.

Vaa'an resoluution vähimmäisvaatimuksena on, että toistettavuusarvo on taulukossa 6.8 suositeltu 0,5 mikrogrammaa tai sitä pienempi. Jos vaa'assa käytetään sisäisiä kalibrointipainoja rutiinikohdistusta ja verifiointeja varten, niiden on täytettävä 9.5.2 kohdan vaatimukset.

Vaaka on konfiguroitava niin, että asettumisaika ja vakaus vaa'an sijoituspaikassa ovat optimaalisia.

9.4.12   Ammoniakkimittaukset (NH3)

FTIR-analysaattoria (Fourier Transform Infrared analyser), NDUV:ia tai laser-infrapuna-analysaattoria voidaan käyttää laitteen toimittajan ohjeiden mukaisesti.

9.5   Analyysikaasut ja massastandardit

9.5.1   Analyysikaasut

Analyysikaasujen on oltava tässä jaksossa esitettävien tarkkuus- ja puhtausvaatimusten mukaisia.

9.5.1.1   Kaasuvaatimukset

Seuraavat kaasuja koskevat vaatimukset on otettava huomioon:

| a) | Mittauslaitteiden nollauksessa ja kalibrointikaasujen sekoituksessa on käytettävä puhdistettuja kaasuja siten, että saadaan nollavaste nollakalibrointistandardilla. On käytettävä kaasuja, joissa kontaminaatio kaasusylinterissä tai nollakaasugeneraattorin ulostulossa on enintään suurin seuraavassa esitetyistä arvoista:






  i) | 2 prosentin kontaminaatio mitattuna suhteessa standardin mukaisesti odotettavissa olevaan keskimääräiseen pitoisuuteen. Jos esimerkiksi CO-pitoisuuden odotetaan olevan 100,0 μmol/mol, voidaan käyttää nollakaasua, jonka CO-kontaminaatio on enintään 2 000 μmol/mol. |
| --- | --- | --- |

a)

Mittauslaitteiden nollauksessa ja kalibrointikaasujen sekoituksessa on käytettävä puhdistettuja kaasuja siten, että saadaan nollavaste nollakalibrointistandardilla. On käytettävä kaasuja, joissa kontaminaatio kaasusylinterissä tai nollakaasugeneraattorin ulostulossa on enintään suurin seuraavassa esitetyistä arvoista:

i)

2 prosentin kontaminaatio mitattuna suhteessa standardin mukaisesti odotettavissa olevaan keskimääräiseen pitoisuuteen. Jos esimerkiksi CO-pitoisuuden odotetaan olevan 100,0 μmol/mol, voidaan käyttää nollakaasua, jonka CO-kontaminaatio on enintään 2 000 μmol/mol.

| ii) | Taulukossa 6.9 vahvistettu kontaminaatio raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun mittauksissa. |
| --- | --- |

ii)

Taulukossa 6.9 vahvistettu kontaminaatio raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun mittauksissa.

| iii) | Taulukossa 6.10 vahvistettu kontaminaatio raakapakokaasun mittauksissa. |
| --- | --- |

iii)

Taulukossa 6.10 vahvistettu kontaminaatio raakapakokaasun mittauksissa.

Taulukko 6.9

Kontaminaatioraja-arvot, joita sovelletaan raa'an tai laimennetun pakokaasun mittauksissa [μmol/mol = ppm]

| Aineosa | Puhdistettu synteettinen ilma (4) | Puhdistettu N2
   (4) |
| --- | --- | --- |
| THC (C1-vastaavuus) | ≤ 0,05 μmol/mol | ≤ 0,05 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 1, μmol/mol | ≤ 10 μmol/mol |
| O2 | 0,205–0,215 mol/mol | ≤ 2 μmol/mol |
| NOx | ≤ 0,02 μmol/mol | ≤ 0,02 μmol/mol |

Aineosa

Puhdistettu synteettinen ilma (4)

Puhdistettu N2
   (4)

THC (C1-vastaavuus)

≤ 0,05 μmol/mol

≤ 0,05 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 1, μmol/mol

≤ 10 μmol/mol

O2

0,205–0,215 mol/mol

≤ 2 μmol/mol

NOx

≤ 0,02 μmol/mol

≤ 0,02 μmol/mol

Taulukko 6.10

Kontaminaatioraja-arvot, joita sovelletaan raakapakokaasun mittauksissa [μmol/mol = ppm]

| Aineosa | Puhdistettu synteettinen ilma (5) | Puhdistettu N2
   (5) |
| --- | --- | --- |
| THC (C1-vastaavuus) | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 400 μmol/mol | ≤ 400 μmol/mol |
| O2 | 0,18–0,21 mol/mol | — |
| NOx | ≤ 0,1 μmol/mol | ≤ 0,1 μmol/mol |

Aineosa

Puhdistettu synteettinen ilma (5)

Puhdistettu N2
   (5)

THC (C1-vastaavuus)

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 400 μmol/mol

≤ 400 μmol/mol

O2

0,18–0,21 mol/mol

—

NOx

≤ 0,1 μmol/mol

≤ 0,1 μmol/mol

| b) | FID-analysaattorin kanssa käytetään seuraavia kaasuja:






  i) | FID-polttoaineen H2-pitoisuuden on oltava 0,39–0,41 mol/mol, täytekaasu He tai N2. Seoksen THC-pitoisuus saa olla enintään 0,05 μmol/mol. |
| --- | --- | --- |

b)

FID-analysaattorin kanssa käytetään seuraavia kaasuja:

i)

FID-polttoaineen H2-pitoisuuden on oltava 0,39–0,41 mol/mol, täytekaasu He tai N2. Seoksen THC-pitoisuus saa olla enintään 0,05 μmol/mol.

| ii) | FID:n poltinilman on täytettävä tämän kohdan a alakohdassa esitetyt puhdistettua ilmaa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

ii)

FID:n poltinilman on täytettävä tämän kohdan a alakohdassa esitetyt puhdistettua ilmaa koskevat vaatimukset.

| iii) | FID-nollakaasu. Liekki-ionisaatioilmaisimet on nollattava puhdistetulla kaasulla, joka täyttää tämän kohdan a alakohdassa esitetyt vaatimukset muuten, mutta puhdistetun kaasun O2-pitoisuus voi olla mikä tahansa. |
| --- | --- |

iii)

FID-nollakaasu. Liekki-ionisaatioilmaisimet on nollattava puhdistetulla kaasulla, joka täyttää tämän kohdan a alakohdassa esitetyt vaatimukset muuten, mutta puhdistetun kaasun O2-pitoisuus voi olla mikä tahansa.

| iv) | FID:n propaanikohdistuskaasu. THC:n mittauksessa käytettävä FID-analysaattori on kohdistettava ja kalibroitava kaasulla, jossa on kohdistuspitoisuus propaania C3H8. Kalibrointi on tehtävä hiililuvun 1 (C1) perusteella. |
| --- | --- |

iv)

FID:n propaanikohdistuskaasu. THC:n mittauksessa käytettävä FID-analysaattori on kohdistettava ja kalibroitava kaasulla, jossa on kohdistuspitoisuus propaania C3H8. Kalibrointi on tehtävä hiililuvun 1 (C1) perusteella.

| v) | Varattu |
| --- | --- |

v)

Varattu

| c) | Seuraavia kaasuseoksia voidaan käyttää, ja kaasujen on oltava ± 1,0 prosentin tarkkuudella jäljitettävissä kansainvälisten ja/tai kansallisten standardien tosiarvoihin tai muihin hyväksyttäviin standardeihin.






  i) | Varattu |
| --- | --- | --- |

c)

Seuraavia kaasuseoksia voidaan käyttää, ja kaasujen on oltava ± 1,0 prosentin tarkkuudella jäljitettävissä kansainvälisten ja/tai kansallisten standardien tosiarvoihin tai muihin hyväksyttäviin standardeihin.

i)

Varattu

| ii) | Varattu |
| --- | --- |

ii)

Varattu

| iii) | C3H8, täytekaasu puhdistettu synteettinen ilma ja/tai N2 (tapauksen mukaan); |
| --- | --- |

iii)

C3H8, täytekaasu puhdistettu synteettinen ilma ja/tai N2 (tapauksen mukaan);

| iv) | CO, täytekaasu puhdistettu N2; |
| --- | --- |

iv)

CO, täytekaasu puhdistettu N2;

| v) | CO2, täytekaasu puhdistettu N2; |
| --- | --- |

v)

CO2, täytekaasu puhdistettu N2;

| vi) | NO, täytekaasu puhdistettu N2; |
| --- | --- |

vi)

NO, täytekaasu puhdistettu N2;

| vii) | NO2, täytekaasu puhdistettu synteettinen ilma; |
| --- | --- |

vii)

NO2, täytekaasu puhdistettu synteettinen ilma;

| viii) | O2, täytekaasu puhdistettu N2; |
| --- | --- |

viii)

O2, täytekaasu puhdistettu N2;

| ix) | C3H8, CO, CO2, NO, täytekaasu puhdistettu N2; |
| --- | --- |

ix)

C3H8, CO, CO2, NO, täytekaasu puhdistettu N2;

| x) | C3H8, CH4, CO, CO2, NO, täytekaasu puhdistettu N2. |
| --- | --- |

x)

C3H8, CH4, CO, CO2, NO, täytekaasu puhdistettu N2.

| d) | Muita kuin tämän kohdan c alakohdassa lueteltuja kaasulajeja (kuten metanolia ilmassa, jota voidaan käyttää vastetekijöiden määrityksessä) voidaan käyttää, kunhan ne ovat ± 3,0 prosentin tarkkuudella jäljitettävissä kansainvälisten ja/tai kansallisten standardien tosiarvoihin ja täyttävät 9.5.1.2 kohdan mukaiset vakausvaatimukset. |
| --- | --- |

d)

Muita kuin tämän kohdan c alakohdassa lueteltuja kaasulajeja (kuten metanolia ilmassa, jota voidaan käyttää vastetekijöiden määrityksessä) voidaan käyttää, kunhan ne ovat ± 3,0 prosentin tarkkuudella jäljitettävissä kansainvälisten ja/tai kansallisten standardien tosiarvoihin ja täyttävät 9.5.1.2 kohdan mukaiset vakausvaatimukset.

| e) | Omia kalibrointikaasuja voidaan valmistaa käyttämällä tarkkuussekoituslaitteita, kuten kaasunjakajaa, kaasujen laimentamiseksi puhdistetulla N2:lla tai synteettisellä ilmalla. Jos kaasunjakajat täyttävät 9.4.5.6 kohdassa vahvistetut vaatimukset ja sekoitettavat kaasut täyttävät tämän kohdan a ja c alakohdan vaatimukset, tuloksena olevien kaasujen katsotaan täyttävän tässä 9.5.1.1 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

e)

Omia kalibrointikaasuja voidaan valmistaa käyttämällä tarkkuussekoituslaitteita, kuten kaasunjakajaa, kaasujen laimentamiseksi puhdistetulla N2:lla tai synteettisellä ilmalla. Jos kaasunjakajat täyttävät 9.4.5.6 kohdassa vahvistetut vaatimukset ja sekoitettavat kaasut täyttävät tämän kohdan a ja c alakohdan vaatimukset, tuloksena olevien kaasujen katsotaan täyttävän tässä 9.5.1.1 kohdassa asetetut vaatimukset.

9.5.1.2   Pitoisuus ja viimeinen käyttöpäivä

Kunkin kalibrointikaasustandardin pitoisuus ja sen valmistajan ilmoittama viimeinen käyttöpäivä on kirjattava.

| a) | Mitään kalibrointikaasustandardia ei saa käyttää sen viimeisen käyttöpäivän jälkeen, paitsi jos käyttö on sallittu tämän kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Mitään kalibrointikaasustandardia ei saa käyttää sen viimeisen käyttöpäivän jälkeen, paitsi jos käyttö on sallittu tämän kohdan b alakohdan mukaisesti.

| b) | Kalibrointikaasuja voidaan merkitä uudelleen ja käyttää viimeisen käyttöpäivän jälkeen tyyppihyväksyntä- tai sertifiointiviranomaisen etukäteishyväksynnällä. |
| --- | --- |

b)

Kalibrointikaasuja voidaan merkitä uudelleen ja käyttää viimeisen käyttöpäivän jälkeen tyyppihyväksyntä- tai sertifiointiviranomaisen etukäteishyväksynnällä.

9.5.1.3   Kaasujen siirtäminen

Kaasut on siirrettävä niiden säilytyspaikasta analysaattoreille käyttäen komponentteja, jotka on tarkoitettu juuri kyseisten kaasujen ohjausta ja siirtoa varten.

Kaikkien kalibrointikaasujen enimmäissäilytysaikoja on noudatettava. Valmistajan ilmoittama kalibrointikaasujen viimeinen käyttöpäivä on kirjattava.

9.5.2   Massastandardit

Hiukkasvaa'assa on käytettävä sertifioituja painoja, jotka ovat tunnustettuihin kansainvälisiin ja/tai kansallisiin standardeihin jäljitettäviä 0,1 prosentin epävarmuudella. Kalibrointipainot voi sertifioida mikä tahansa laboratorio, joka voi taata jäljitettävyyden tunnustettuihin kansainvälisiin ja/tai kansallisiin standardeihin. On varmistettava, että pienimmän kalibrointipainon massa on enintään 10 kertaa käyttämättömän hiukkasnäytteenottovälineen massan suuruinen. Kalibrointiraportissa on mainittava myös painojen tiheys.

---

(1)  Kalibrointeja ja verifiointeja suoritetaan useammin mittausjärjestelmän valmistajan ohjeiden ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

(2)  CVS-verifiointia ei tarvitse tehdä järjestelmille, joiden vastaavuus on ±2 prosentin rajoissa imuilman, polttoaineen ja laimennetun pakokaasun hiilen tai hapen kemiallisen tasapainon osalta.

(1)  Moolivirtaa voidaan käyttää tavanomaisen tilavuusvirran sijaan ’määrää’ edustavana suureena. Tässä tapauksessa suurinta moolivirtaa voidaan käyttää suurimman tavanomaisen tilavuusvirran sijaan vastaavissa lineaarisuuskriteereissä.

(2)  Kunhan veden tiivistyminen säiliössä estetään.

(3)  Enintään 313 K (40 °C).

(4)  Enintään 475 K (202 °C).

(5)  Lämpötilassa 464 ± 11 K (191 ± 11 °C).

(3)  Tarkkuus ja toistettavuus määritetään samoista kerätyistä tiedoista 9.4.3 kohdan mukaisesti absoluuttisten arvojen perusteella. Merkintä ”kesk.” tarkoittaa kyseisellä päästöraja-arvolla odotettavissa olevaa keskiarvoa. Merkintä ”max.” tarkoittaa kyseisellä päästöraja-arvolla käyttöjakson aikana odotettavissa olevaa huippuarvoa, ei mittauslaitteen mittausalueen suurinta arvoa. Merkintä ”mit.” tarkoittaa todellista käyttösyklin aikana mitattua keskiarvoa.

(4)  Näiden puhtaustasojen ei tarvitse olla kansainvälisiin ja/tai kansallisiin standardeihin jäljitettävissä.

(5)  Näiden puhtaustasojen ei tarvitse olla kansainvälisiin ja/tai kansallisiin standardeihin jäljitettävissä.

Lisäys 1

Hiukkasmääräpäästöjen mittauslaitteisto

1.   Mittauksen testimenetelmä

1.1   Näytteenotto

Hiukkasmääräpäästöt mitataan jatkuvalla näytteenotolla joko tämän liitteen 9.2.3 kohdassa kuvatussa osavirtauslaimennusjärjestelmässä tai tämän liitteen 9.2.2 kohdassa kuvatussa täysvirtauslaimennusjärjestelmässä.

1.1.1   Laimenteen suodatus

Laimennusjärjestelmässä tehtävässä sekä ensimmäisessä että tapauksen mukaan toisessa pakokaasun laimennuksessa käytettävä laimenne johdetaan suodattimiin, jotka täyttävät 1 artiklan 19 kohdassa määritellyt HEPA-suodatinta koskevat vaatimukset. Haluttaessa laimenne voidaan esipuhdistaa puuhiilellä ennen sen johtamista HEPA-suodattimeen laimenteessa olevien hiilivetypitoisuuksien vähentämiseksi ja stabiloimiseksi. On suositeltavaa sijoittaa lisäksi karkeiden hiukkasten suodatin ennen HEPA-suodatinta ja mahdollisesti käytettävän puuhiilipuhdistimen jälkeen.

1.2   Hiukkasnäytevirran kompensoiminen – täysvirtauslaimennusjärjestelmät

Laimennusjärjestelmästä hiukkasnäytteenottoa varten otetun massavirran kompensoimiseksi palautetaan otettu massavirta (suodatettuna) laimennusjärjestelmään. Vaihtoehtoisesti voidaan laimennusjärjestelmän kokonaismassavirta korjata matemaattisesti, jotta otettu hiukkasnäytevirta otetaan huomioon. Jos laimennusjärjestelmästä hiukkasmäärän ja hiukkasmassan näytteenottoa varten yhteensä otettu kokonaismassavirta on alle 0,5 prosenttia laimennustunnelissa olevasta laimennetun pakokaasun kokonaisvirrasta (med), korjaus tai virran palauttaminen voidaan jättää tekemättä.

1.3   Hiukkasnäytevirran kompensoiminen – osavirtauslaimennusjärjestelmät

1.3.1   Osavirtauslaimennusjärjestelmien tapauksessa massavirta otetaan laimennusjärjestelmästä hiukkasnäytteenottoa varten siten, että näytteenoton oikeasuhtaisuutta valvotaan. Tämä tehdään joko syöttämällä hiukkasnäytevirta takaisin laimennusjärjestelmään virtaussuunnassa virtauksenmittauslaitteen yläpuolelta tai 1.3.2 kohdassa kuvatulla matemaattisella korjauksella. Kun kyse on kokonaisnäytteenottotyyppisestä osavirtauslaimennusjärjestelmästä, hiukkasnäytteenottoa varten otettu massavirta korjataan hiukkasmassan laskemista varten 1.3.3 kohdan mukaisesti.

1.3.2   Laimennusjärjestelmään syötetty hetkellinen kaasuvirta (qmp), jota käytetään näytteenoton oikeasuhtaisuuden varmistamiseen, korjataan jollakin seuraavista menetelmistä:

| a) | Jos otettu hiukkasnäytevirta hylätään, tämän liitteen 8.1.8.6.1 kohdassa annettu yhtälö (6-20) korvataan yhtälöllä (6-29):







  qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex | (6-29) |
| --- | --- | --- |

a)

Jos otettu hiukkasnäytevirta hylätään, tämän liitteen 8.1.8.6.1 kohdassa annettu yhtälö (6-20) korvataan yhtälöllä (6-29):

qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex

(6-29)

jossa:

| qm

  dew | on laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  dw | on laimennusilman massavirta, kg/s |
| q
  ex | on hiukkasnäytemassavirta, kg/s. |

qm

  dew

on laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

qm

  dw

on laimennusilman massavirta, kg/s

q
  ex

on hiukkasnäytemassavirta, kg/s.

Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaimeen lähetettävän signaalin q
  ex on oltava kaikkina aikoina tarkkuudeltaan ± 0,1 prosenttia arvosta qm

  dew, ja signaali olisi lähetettävä vähintään 1 hertsin taajuudella.

| b) | Jos otettu hiukkasnäytevirta hylätään kokonaan tai osittain mutta vastaava virta syötetään takaisin laimennusjärjestelmään virtauksenmittauslaitteen yläpuolelta, 8.1.8.6.1 kohdassa oleva yhtälö (6-20) korvataan yhtälöllä (6-30):







  qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex
  – qsw | (6-30) |
| --- | --- | --- |

b)

Jos otettu hiukkasnäytevirta hylätään kokonaan tai osittain mutta vastaava virta syötetään takaisin laimennusjärjestelmään virtauksenmittauslaitteen yläpuolelta, 8.1.8.6.1 kohdassa oleva yhtälö (6-20) korvataan yhtälöllä (6-30):

qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex
  – qsw

(6-30)

jossa:

| qm

  dew | on laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  dw | on laimennusilman massavirta, kg/s |
| q
  ex | on hiukkasnäytemassavirta, kg/s |
| q
  sw | on laimennustunneliin hiukkasnäytteenoton kompensoimiseksi takaisin syötetty massavirta, kg/s. |

qm

  dew

on laimennetun pakokaasun massavirta, kg/s

qm

  dw

on laimennusilman massavirta, kg/s

q
  ex

on hiukkasnäytemassavirta, kg/s

q
  sw

on laimennustunneliin hiukkasnäytteenoton kompensoimiseksi takaisin syötetty massavirta, kg/s.

Osavirtauslaimennusjärjestelmään syötettyjen q
  ex:n ja q
  sw:n eron on oltava kaikkina aikoina tarkkuudeltaan ± 0,1 prosenttia arvosta qm

  dew. Signaali (tai signaalit) olisi lähetettävä vähintään 1 hertsin taajuudella.

1.3.3   Hiukkasmittauksen korjaaminen

Kun hiukkasvirta otetaan osavirtauslaimennusjärjestelmästä kokonaisnäytteenoton yhteydessä, hiukkasten massa (m
  PM), joka on laskettu liitteessä VII olevan 2.3.1.1 kohdan mukaisesti, korjataan seuraavalla tavalla virran arvon korjaamiseksi. Korjaus on tehtävä myös silloin, kun suodatettu virta johdetaan takaisin osavirtauslaimennusjärjestelmään yhtälössä (6-31) esitetyllä tavalla:

| | (6-31) |
| --- | --- |

Formula

(6-31)

jossa:

| m
  PM | on liitteessä VII olevan 2.3.1.1 kohdan mukaisesti määritetty hiukkasmassa, g/testi |
| --- | --- |
| m
  sed | on laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun kokonaismassa, kg |
| m
  ex | on laimennustunnelista hiukkasnäytettä varten otetun laimennetun pakokaasun kokonaismassa, kg. |

m
  PM

on liitteessä VII olevan 2.3.1.1 kohdan mukaisesti määritetty hiukkasmassa, g/testi

m
  sed

on laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun kokonaismassa, kg

m
  ex

on laimennustunnelista hiukkasnäytettä varten otetun laimennetun pakokaasun kokonaismassa, kg.

1.3.4   Osavirtauslaimennusjärjestelmästä otetun näytteen oikeasuhtaisuus

Hiukkasmäärän mittaamisessa käytetään jollakin tämän liitteen 8.4.1.3–8.4.1.7 kohdassa kuvatulla menetelmällä määritettyä pakokaasun massavirtaa osavirtauslaimennusjärjestelmän säätämiseksi niin, että otettava näyte on oikeassa suhteessa pakokaasun massavirtaan. Oikeasuhtaisuus varmistetaan tekemällä näytteen ja pakokaasuvirran välinen regressioanalyysi tämän liitteen 8.2.1.2 kohdan mukaisesti.

1.3.5   Hiukkasmäärän laskeminen

Hiukkasmäärän määrittäminen ja laskeminen esitetään liitteen VII lisäyksessä 5.

2.   Mittauslaitteisto

2.1   Erittely

2.1.1   Järjestelmän yleiskuvaus

2.1.1.1   Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on näytteenotin tai näytteenottopiste, jonka avulla voidaan ottaa näyte homogeenisesta virrasta laimennusjärjestelmässä tässä liitteessä olevaan 9.2.2 tai 9.2.3 kohdan mukaisesti, haihtuvien hiukkasten poistolaite (VPR), joka sijaitsee virtaussuunnassa hiukkaslaskurin (PNC) etupuolella, sekä soveltuva siirtoputkisto.

2.1.1.2   Haihtuvien hiukkasten poistolaitteen syöttöaukon eteen on suositeltavaa sijoittaa hiukkaskoon esiluokituslaite (esim. sykloni tai iskuelementti). Hiukkaskoon esiluokituslaitteen asemesta on hyväksyttävää käyttää esimerkiksi kuvassa 6.8 esitettyä näytteenotinta, joka toimii hiukkaskokoluokituslaitteena. Osavirtauslaimennusjärjestelmien yhteydessä voidaan käyttää sekä hiukkasmassan että hiukkasmäärän näytteenoton osalta samaa esiluokituslaitetta, kun hiukkasnäyte otetaan laimennusjärjestelmästä virtaussuunnassa esiluokituslaitteen jälkeen. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erillisiä esiluokituslaitteita, kun hiukkasmääränäyte otetaan laimennusjärjestelmästä virtaussuunnassa ennen hiukkasmassan esiluokituslaitetta.

2.1.2   Yleiset vaatimukset

2.1.2.1   Hiukkasnäytteenottopiste sijoitetaan laimennustunnelin sisälle.

Näytteenottimen kärki tai hiukkasnäytteen ottopaikka ja hiukkastensiirtoputki (PTT) muodostavat yhdessä hiukkastensiirtojärjestelmän (PTS). Hiukkastensiirtojärjestelmä siirtää näytteen laimennustunnelista haihtuvien hiukkasten poistolaitteen suulle. Hiukkastensiirtojärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:

Täysvirtauslaimennusjärjestelmien ja jakeittaiseen näytteenottoon perustuvien osavirtauslaimennusjärjestelmien (kuten kuvattu tämän liitteen 9.2.3 kohdassa) tapauksessa näytteenotin asennetaan lähelle tunnelin keskiviivaa virtaussuunnassa 10–20 tunnelin halkaisijan verran kaasun syöttöaukon jälkeen siten, että se osoittaa tunnelin kaasuvirran suuntaa vastaan ja sen akseli on sen kärjen kohdalla samansuuntainen laimennustunnelin akselin kanssa. Näytteenotin sijoitetaan laimennusilman syöttökanavaan siten, että näyte otetaan homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta.

Kokonaisnäytteenottoon perustuvien osavirtauslaimennusjärjestelmien (kuten kuvattu tämän liitteen 9.2.3 kohdassa) tapauksessa hiukkasnäytteen ottopiste tai näytteenotin sijoitetaan hiukkastensiirtoputkeen virtaussuunnassa ennen hiukkassuodattimen pidintä, virtauksenmittauslaitetta ja mahdollisia näyte- ja ohitusvirran haarautumakohtia. Näytteenottopiste tai näytteenotin sijoitetaan siten, että näyte otetaan homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta. Näytteenottimen olisi oltava mitoiltaan sellainen, ettei se häiritse osavirtauslaimennusjärjestelmän toimintaa.

Hiukkastensiirtojärjestelmän läpi johdettavan näytekaasun on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | Täysvirtauslaimennusjärjestelmien tapauksessa virtauksen Reynoldsin luku (Re) on pienempi kuin 1 700. |
| --- | --- |

a)

Täysvirtauslaimennusjärjestelmien tapauksessa virtauksen Reynoldsin luku (Re) on pienempi kuin 1 700.

| b) | Osavirtauslaimennusjärjestelmien tapauksessa virtauksen Reynoldsin luku (Re) on pienempi kuin 1 700 hiukkastensiirtoputkessa eli virtaussuunnassa näytteenottimen tai -ottopaikan jälkeen. |
| --- | --- |

b)

Osavirtauslaimennusjärjestelmien tapauksessa virtauksen Reynoldsin luku (Re) on pienempi kuin 1 700 hiukkastensiirtoputkessa eli virtaussuunnassa näytteenottimen tai -ottopaikan jälkeen.

| c) | Viipymisaika hiukkastensiirtojärjestelmässä on enintään 3 sekuntia. |
| --- | --- |

c)

Viipymisaika hiukkastensiirtojärjestelmässä on enintään 3 sekuntia.

| d) | Hyväksyttävinä pidetään myös muita hiukkastensiirtojärjestelmän näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla. |
| --- | --- |

d)

Hyväksyttävinä pidetään myös muita hiukkastensiirtojärjestelmän näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla.

| e) | Poistoputkella (OT), jonka kautta laimennettu näyte johdetaan haihtuvien hiukkasten poistolaitteesta hiukkaslaskurin syöttöaukkoon, on oltava seuraavat ominaisuudet: |
| --- | --- |

e)

Poistoputkella (OT), jonka kautta laimennettu näyte johdetaan haihtuvien hiukkasten poistolaitteesta hiukkaslaskurin syöttöaukkoon, on oltava seuraavat ominaisuudet:

| f) | Putken sisähalkaisija on vähintään 4 mm. |
| --- | --- |

f)

Putken sisähalkaisija on vähintään 4 mm.

| g) | Poistoputken läpi kulkevan näytekaasuvirran viipymisaika on enintään 0,8 sekuntia. |
| --- | --- |

g)

Poistoputken läpi kulkevan näytekaasuvirran viipymisaika on enintään 0,8 sekuntia.

| h) | Hyväksyttävinä pidetään myös muita poistoputken näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla. |
| --- | --- |

h)

Hyväksyttävinä pidetään myös muita poistoputken näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla.

2.1.2.2   Haihtuvien hiukkasten poistolaitteessa on oltava laitteet näytteen laimentamista ja haihtuvien hiukkasten poistamista varten.

2.1.2.3   Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin joutuvat osat pakoputkesta hiukkaslaskuriin on suunniteltava siten, että hiukkasten kerääntyminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun komponenttien kanssa, ja ne on maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämiseksi.

2.1.2.4   Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on noudatettava hyvää aerosolinäytteenottokäytäntöä, jonka mukaan vältetään tiukkoja mutkia ja äkillisiä muutoksia poikkileikkauksessa, käytetään sileitä sisäpintoja ja pidetään näytteenottolinja mahdollisimman lyhyenä. Poikkileikkauksessa sallitaan asteittaiset muutokset.

2.1.3   Erityisvaatimukset

2.1.3.1   Hiukkasnäyte ei saa kulkea pumpun läpi ennen kulkemistaan hiukkaslaskurin läpi.

2.1.3.2   On suositeltavaa käyttää näytteen esiluokituslaitetta.

2.1.3.3   Näytteen esivakiointiyksikön on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 2.1.3.3.1 | Yksikkö pystyy laimentamaan näytettä yhdessä tai useammassa vaiheessa siten, että saavutetaan hiukkaspitoisuus, joka alittaa hiukkaslaskurin yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajan, ja kaasun lämpötila on hiukkaslaskurin syöttöaukon kohdalla alle 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

2.1.3.3.1

Yksikkö pystyy laimentamaan näytettä yhdessä tai useammassa vaiheessa siten, että saavutetaan hiukkaspitoisuus, joka alittaa hiukkaslaskurin yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajan, ja kaasun lämpötila on hiukkaslaskurin syöttöaukon kohdalla alle 308 K (35 °C).

| 2.1.3.3.2 | Yksikön toiminnan alkuvaiheeseen sisältyy lämmitys-laimennusvaihe, jonka tuloksena näyte saavuttaa lämpötilan ≥ 423 K (150 °C) ja ≤ 673 K (400 °C) ja laimennus on vähintään 10-kertainen. |
| --- | --- |

2.1.3.3.2

Yksikön toiminnan alkuvaiheeseen sisältyy lämmitys-laimennusvaihe, jonka tuloksena näyte saavuttaa lämpötilan ≥ 423 K (150 °C) ja ≤ 673 K (400 °C) ja laimennus on vähintään 10-kertainen.

| 2.1.3.3.3 | Yksikkö pitää lämminvaiheissa nimelliskäyttölämpötilan vakaana 2.1.4.3.2 kohdassa esitetyissä rajoissa ± 10 °C:n tarkkuudella. Yksikkö ilmaisee, onko nimelliskäyttölämpötila lämminvaiheissa oikea vai ei. |
| --- | --- |

2.1.3.3.3

Yksikkö pitää lämminvaiheissa nimelliskäyttölämpötilan vakaana 2.1.4.3.2 kohdassa esitetyissä rajoissa ± 10 °C:n tarkkuudella. Yksikkö ilmaisee, onko nimelliskäyttölämpötila lämminvaiheissa oikea vai ei.

| 2.1.3.3.4 | Saavutetaan sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasille 2.2.2.2 kohdassa määritelty hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin (fr
  (di
  )), joka on enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia (50 nm) suurempi ja enintään 5 prosenttia pienempi kuin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 100 nm:n hiukkasten vastaava kerroin koko haihtuvien hiukkasten poistolaitetta tarkasteltuna. |
| --- | --- |

2.1.3.3.4

Saavutetaan sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasille 2.2.2.2 kohdassa määritelty hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin (fr
  (di
  )), joka on enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia (50 nm) suurempi ja enintään 5 prosenttia pienempi kuin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 100 nm:n hiukkasten vastaava kerroin koko haihtuvien hiukkasten poistolaitetta tarkasteltuna.

| 2.1.3.3.5 | Saadaan 30 nm:n tetrakontaanihiukkasten (CH3(CH2)38CH3) höyrystymisasteeksi yli 99,0 prosenttia, kun syöttöpitoisuus on vähintään 10 000 cm-3, kuumentamalla tetrakontaania ja vähentämällä sen osapaineita. |
| --- | --- |

2.1.3.3.5

Saadaan 30 nm:n tetrakontaanihiukkasten (CH3(CH2)38CH3) höyrystymisasteeksi yli 99,0 prosenttia, kun syöttöpitoisuus on vähintään 10 000 cm-3, kuumentamalla tetrakontaania ja vähentämällä sen osapaineita.

2.1.3.4   Hiukkaslaskurin on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 2.1.3.4.1 | Hiukkaslaskuri toimii täysvirtaustoimintaoloissa. |
| --- | --- |

2.1.3.4.1

Hiukkaslaskuri toimii täysvirtaustoimintaoloissa.

| 2.1.3.4.2 | Hiukkaslaskurin mittaustarkkuus on ±10 prosenttia alueella, joka ulottuu arvosta 1 cm– 3 laitteen yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajaan, ja määritys perustuu standardiin. Arvon 100 cm– 3 alittavilla pitoisuuksilla voidaan vaatia, että laskurin tarkkuus osoitetaan hyvällä tilastollisella luotettavuustasolla käyttämällä pidennetyillä näytteenottoajoilla tehtyjen mittausten keskiarvoa. |
| --- | --- |

2.1.3.4.2

Hiukkaslaskurin mittaustarkkuus on ±10 prosenttia alueella, joka ulottuu arvosta 1 cm– 3 laitteen yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajaan, ja määritys perustuu standardiin. Arvon 100 cm– 3 alittavilla pitoisuuksilla voidaan vaatia, että laskurin tarkkuus osoitetaan hyvällä tilastollisella luotettavuustasolla käyttämällä pidennetyillä näytteenottoajoilla tehtyjen mittausten keskiarvoa.

| 2.1.3.4.3 | Laitteen luettavuus on vähintään 0,1 – 3 arvon 100 cm– 3 alittavilla pitoisuuksilla. |
| --- | --- |

2.1.3.4.3

Laitteen luettavuus on vähintään 0,1 – 3 arvon 100 cm– 3 alittavilla pitoisuuksilla.

| 2.1.3.4.4 | Laitteella saadaan lineaarinen vaste hiukkaspitoisuuksiin koko mittausalueella yksittäisten hiukkasten laskemistilassa. |
| --- | --- |

2.1.3.4.4

Laitteella saadaan lineaarinen vaste hiukkaspitoisuuksiin koko mittausalueella yksittäisten hiukkasten laskemistilassa.

| 2.1.3.4.5 | Tietojen ilmoittamistaajuus on vähintään 0,5 Hz. |
| --- | --- |

2.1.3.4.5

Tietojen ilmoittamistaajuus on vähintään 0,5 Hz.

| 2.1.3.4.6 | Laitteen vasteaika on alle 5 s mitatulla pitoisuusalueella. |
| --- | --- |

2.1.3.4.6

Laitteen vasteaika on alle 5 s mitatulla pitoisuusalueella.

| 2.1.3.4.7 | Laitteessa on koinsidenssikorjaustoiminne, jossa korjaus on enintään 10 prosenttia. Siinä voidaan käyttää 2.2.1.3 kohdassa määritettyä sisäistä kalibrointikerrointa, mutta laskentahyötysuhteen korjaamiseen tai määrittelemiseen ei saa käyttää muita algoritmeja. |
| --- | --- |

2.1.3.4.7

Laitteessa on koinsidenssikorjaustoiminne, jossa korjaus on enintään 10 prosenttia. Siinä voidaan käyttää 2.2.1.3 kohdassa määritettyä sisäistä kalibrointikerrointa, mutta laskentahyötysuhteen korjaamiseen tai määrittelemiseen ei saa käyttää muita algoritmeja.

| 2.1.3.4.8 | Laskentahyötysuhde on 50 prosenttia (± 12 prosenttia) sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 23 nm:n (± 1 nm) ja yli 90 prosenttia 41 nm:n (± 1 nm) hiukkasten osalta. Laskentahyötysuhteet voidaan saavuttaa sisäisin (esim. laitteen suunnittelu) tai ulkoisin (esim. koon esiluokitus) keinoin. |
| --- | --- |

2.1.3.4.8

Laskentahyötysuhde on 50 prosenttia (± 12 prosenttia) sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 23 nm:n (± 1 nm) ja yli 90 prosenttia 41 nm:n (± 1 nm) hiukkasten osalta. Laskentahyötysuhteet voidaan saavuttaa sisäisin (esim. laitteen suunnittelu) tai ulkoisin (esim. koon esiluokitus) keinoin.

| 2.1.3.4.9 | Jos hiukkaslaskurissa käytetään käyttönestettä, se on vaihdettava laitteen valmistajan ilmoittamin väliajoin. |
| --- | --- |

2.1.3.4.9

Jos hiukkaslaskurissa käytetään käyttönestettä, se on vaihdettava laitteen valmistajan ilmoittamin väliajoin.

2.1.3.5   Jos painetta ja/tai lämpötilaa hiukkaslaskurin syöttöaukon kohdalla ei pidetä vakiona kohdassa, jossa hiukkaslaskurin virtaa säädetään, niiden arvot on mitattava ja ilmoitettava, jotta hiukkaspitoisuusmittaukset voidaan korjata vakio-olosuhteisiin.

2.1.3.6   Hiukkastensiirtojärjestelmän, haihtuvien hiukkasten poistolaitteen ja poistoputken viipymisajan sekä hiukkaslaskurin vasteajan summa saa olla enintään 20 s.

2.1.3.7   Koko hiukkasnäytteenottojärjestelmän (hiukkastensiirtojärjestelmä, haihtuvien hiukkasten poistolaitteen, poistoputken ja hiukkaslaskurin) muunnosaika määritetään suoraan hiukkastensiirtojärjestelmän syöttöaukolla tehtävällä aerosolikytkennällä. Aerosolikytkennän on tapahduttava alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävän aerosolin on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 prosenttia täydestä asteikosta.

Pitoisuus on kirjattava. Hiukkaspitoisuus- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta (t0) siihen, kun vaste on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50).

2.1.4   Järjestelmän suositeltu kuvaus

Tässä kohdassa esitetään suositeltava käytäntö hiukkasmäärän mittaamiseen. Kaikki järjestelmät, jotka täyttävät 2.1.2 ja 2.1.3 kohdassa asetetut suorituskykyvaatimukset, ovat kuitenkin hyväksyttäviä.

Kuvissa 6.9 ja 6.10 esitetään kaavakuva suositeltavista osa- ja täysvirtauslaimennusjärjestelmissä käytettävistä hiukkasnäytteenottojärjestelmäkonfiguraatioista.

Kuva 6.9.

Kaavakuva suositeltavasta hiukkasnäytteenottojärjestelmästä – osavirtausnäytteenotto

*Vaihtoehtoisesti ohjausohjelmistolla voidaan kattaa PN-järjestelmän poistama virtaus

Suodatettua ilmaa

Moottorin pakokaaasusta

Suodatettua ilmaa

Ylimääräistä ilmaa

Korvaavaa ilmaa*

Sykloni

Kuva 6.10.

Kaavakuva suositeltavasta hiukkasnäytteenottojärjestelmästä – täysvirtausnäytteenotto

Aktiivihiili

Moottorin pakokaasusta

Suodatettua ilmaa

Ylimääräistä ilmaa

Virtaussuunta

Sykloni

2.1.4.1   Näytteenottojärjestelmän kuvaus

Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on laimennusjärjestelmässä sijaitseva näytteenottimen kärki tai hiukkasnäytteenottopiste, hiukkastensiirtoputki (PTT), hiukkasten esiluokituslaite (PCF) ja haihtuvien hiukkasten poistolaite (VPR), joka sijaitsee virtaussuunnassa hiukkaspitoisuuden mittauslaitteen (PNC) etupuolella. Haihtuvien hiukkasten poistolaitteessa on oltava laitteet näytteen laimentamista (hiukkasmäärälaimentimet PND1 ja PND2) ja hiukkasten höyrystämistä varten (höyrystysputki ET). Näytteenotin tai näytteenottopiste testattavaa kaasuvirtaa varten sijoitetaan laimennusilman syöttökanavaan siten, että saadaan edustava näyte homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta. Järjestelmän ja hiukkaslaskurin vasteajan summa saa olla enintään 20 s.

2.1.4.2   Hiukkastensiirtojärjestelmä

Näytteenottimen kärki tai hiukkasnäytteen ottopaikka ja hiukkastensiirtoputki (PTT) muodostavat yhdessä hiukkastensiirtojärjestelmän (PTS). Hiukkastensiirtojärjestelmä siirtää näytteen laimennustunnelista ensimmäisen hiukkasmäärälaimentimen suulle. Hiukkastensiirtojärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| | Täysvirtauslaimennusjärjestelmien ja jakeittaiseen näytteenottoon perustuvien osavirtauslaimennusjärjestelmien (kuten kuvattu tämän liitteen 9.2.3 kohdassa) tapauksessa näytteenotin asennetaan lähelle tunnelin keskiviivaa virtaussuunnassa 10–20 tunnelin halkaisijan verran kaasun syöttöaukon jälkeen siten, että se osoittaa tunnelin kaasuvirran suuntaa vastaan ja sen akseli on sen kärjen kohdalla samansuuntainen laimennustunnelin akselin kanssa. Näytteenotin sijoitetaan laimennusilman syöttökanavaan siten, että näyte otetaan homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta. |
| --- | --- |

Täysvirtauslaimennusjärjestelmien ja jakeittaiseen näytteenottoon perustuvien osavirtauslaimennusjärjestelmien (kuten kuvattu tämän liitteen 9.2.3 kohdassa) tapauksessa näytteenotin asennetaan lähelle tunnelin keskiviivaa virtaussuunnassa 10–20 tunnelin halkaisijan verran kaasun syöttöaukon jälkeen siten, että se osoittaa tunnelin kaasuvirran suuntaa vastaan ja sen akseli on sen kärjen kohdalla samansuuntainen laimennustunnelin akselin kanssa. Näytteenotin sijoitetaan laimennusilman syöttökanavaan siten, että näyte otetaan homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta.

| | Kokonaisnäytteenottoon perustuvien osavirtauslaimennusjärjestelmien (kuten kuvattu tämän liitteen 9.2.3 kohdassa) tapauksessa hiukkasnäytteen ottopiste sijoitetaan hiukkastensiirtoputkeen virtaussuunnassa ennen hiukkassuodattimen pidintä, virtauksenmittauslaitetta ja mahdollisia näyte- ja ohitusvirran haarautumakohtia. Näytteenottopiste tai näytteenotin sijoitetaan siten, että näyte otetaan homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta. |
| --- | --- |

Kokonaisnäytteenottoon perustuvien osavirtauslaimennusjärjestelmien (kuten kuvattu tämän liitteen 9.2.3 kohdassa) tapauksessa hiukkasnäytteen ottopiste sijoitetaan hiukkastensiirtoputkeen virtaussuunnassa ennen hiukkassuodattimen pidintä, virtauksenmittauslaitetta ja mahdollisia näyte- ja ohitusvirran haarautumakohtia. Näytteenottopiste tai näytteenotin sijoitetaan siten, että näyte otetaan homogeenisesta pakokaasuilmaseoksesta.

Hiukkastensiirtojärjestelmän läpi johdettavan näytekaasun on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| | Virtauksen Reynoldsin luku (Re) on pienempi kuin 1 700. |
| --- | --- |

Virtauksen Reynoldsin luku (Re) on pienempi kuin 1 700.

| | Viipymisaika hiukkastensiirtojärjestelmässä on enintään 3 sekuntia. |
| --- | --- |

Viipymisaika hiukkastensiirtojärjestelmässä on enintään 3 sekuntia.

Hyväksyttävinä pidetään myös muita hiukkastensiirtojärjestelmän näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n hiukkasille.

Poistoputkella (OT), jonka kautta laimennettu näyte johdetaan haihtuvien hiukkasten poistolaitteesta hiukkaslaskurin syöttöaukkoon, on oltava seuraavat ominaisuudet:

| | Putken sisähalkaisija on vähintään 4 mm. |
| --- | --- |

Putken sisähalkaisija on vähintään 4 mm.

| | Poistoputken läpi kulkevan näytekaasuvirran viipymisaika on enintään 0,8 sekuntia. |
| --- | --- |

Poistoputken läpi kulkevan näytekaasuvirran viipymisaika on enintään 0,8 sekuntia.

Hyväksyttävinä pidetään myös muita poistoputken näytteenottokonfiguraatioita, kun voidaan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n hiukkasille.

2.1.4.3   Hiukkasten esiluokituslaite

Suositeltu hiukkasten esiluokituslaite sijoitetaan virtaussuunnassa haihtuvien hiukkasten poistolaitteen etupuolelle. Esiluokituslaitteen 50 prosentin luokituskoon on oltava 2,5–10 μm tilavuusvirralla, joka on valittu hiukkaspäästönäytteiden ottamiseen. Esiluokituslaitteen on oltava sellainen, että laitteeseen tulevien 1 μm:n hiukkasten massapitoisuudesta 99 prosenttia pääsee laitteen ulostulosta tilavuusvirralla, joka on valittu hiukkaspäästönäytteiden ottamiseen. Osavirtauslaimennusjärjestelmien yhteydessä voidaan käyttää sekä hiukkasmassan että hiukkasnäytteenoton osalta samaa esiluokituslaitetta, kun hiukkasnäyte otetaan laimennusjärjestelmästä virtaussuunnassa esiluokituslaitteen jälkeen. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erillisiä esiluokituslaitteita, kun hiukkasmääränäyte otetaan laimennusjärjestelmästä virtaussuunnassa ennen hiukkasmassan esiluokituslaitetta.

2.1.4.4   Haihtuvien hiukkasten poistolaite (VPR)

Haihtuvien hiukkasten poistolaite koostuu hiukkasmäärälaimentimesta (PND1), höyrystysputkesta ja toisesta laimentimesta (PND2), jotka on asennettu sarjaan. Laimentamisessa pienennetään hiukkaspitoisuuden mittausyksikköön tulevan näytteen hiukkaspitoisuutta niin, että se alittaa hiukkaslaskurin yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajan sekä estää nukleaatiota näytteessä. Laitteen on ilmaistava, onko PND1:n ja höyrystysputken käyttölämpötila oikea.

Laitteella on saatava 30 nm:n tetrakontaanihiukkasten (CH3(CH2)38CH3) höyrystymisasteeksi yli 99,0 prosenttia, kun syöttöpitoisuus on vähintään 10 000 cm-3, kuumentamalla tetrakontaania ja vähentämällä sen osapaineita. Lisäksi on saavutettava sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasille hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin (f
  r), joka on enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia (50 nm) suurempi ja enintään 5 prosenttia pienempi kuin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 100 nm:n hiukkasten vastaava kerroin koko haihtuvien hiukkasten poistolaitetta tarkasteltuna.

2.1.4.4.1   Ensimmäinen hiukkasmäärälaimennin (PND1)

Ensimmäinen hiukkasmäärälaimennin on suunniteltava sellaiseksi, että se laimentaa hiukkaspitoisuutta ja toimii (seinämän) lämpötilassa 423–673 K (150–400 °C). Seinämän lämpötila-asetus olisi pidettävä mainitulle alueelle sijoittuvassa vakiokäyttölämpötilassa ± 10 °C:een tarkkuudella siten, ettei se ylitä höyrystysputken seinämän lämpötilaa (2.1.4.4.2 kohta). Laimentimeen johdetaan HEPA-suodattimella suodatettua laimennusilmaa, ja sen on saatava aikaan välille 10–200 asettuva laimennuskerroin.

2.1.4.4.2   Höyrystysputki

Höyrystysputken seinämän lämpötila säädetään koko putken pituudelta vähintään ensimmäisen hiukkasmäärälaimentimen seinämän lämpötilaan ja pidetään vakiokäyttölämpötilassa 300–400 °C ± 10 °C:en tarkkuudella.

2.1.4.4.3   Toinen hiukkasmäärälaimennin (PND2)

PND2 on suunniteltava sellaiseksi, että sillä laimennetaan hiukkaspitoisuutta. Laimentimeen johdetaan HEPA-suodattimella suodatettua laimennusilmaa, ja sen on pystyttävä ylläpitämään välille 10–30 asettuva laimennuskerroin. PND2:n laimennuskerroin on valittava väliltä 10–15 siten, että hiukkaspitoisuus toisen laimentimen jälkeen on pienempi kuin hiukkaslaskurin yksittäisten hiukkasten laskemistilan yläraja ja kaasun lämpötila ennen sen johtamista hiukkaslaskuriin on pienempi kuin 35 °C.

2.1.4.5   Hiukkaslaskuri (PNC)

Hiukkaslaskurin on täytettävä 2.1.3.4 kohdan vaatimukset.

2.2   Hiukkasnäytteenottojärjestelmän kalibrointi/validointi (1)

2.2.1   Hiukkaslaskurin kalibrointi

2.2.1.1   Tutkimuslaitoksen on varmistettava, että hiukkaslaskurille on myönnetty standardinmukaisuuden osoittava kalibrointitodistus enintään 12 kuukautta ennen päästötestiä.

2.2.1.2   Hiukkaslaskuri on lisäksi kalibroitava uudelleen ja sille on myönnettävä uusi kalibrointitodistus kaikkien merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.

2.2.1.3   Kalibroinnissa on noudatettava standardikalibrointimenetelmää

| a) | vertaamalla kalibroitavan hiukkaslaskurin vastetta kalibroidun aerosolielektrometrin vasteeseen, kun samalla otetaan näyte elektrostaattisesti luokitelluista kalibrointihiukkasista tai |
| --- | --- |

a)

vertaamalla kalibroitavan hiukkaslaskurin vastetta kalibroidun aerosolielektrometrin vasteeseen, kun samalla otetaan näyte elektrostaattisesti luokitelluista kalibrointihiukkasista tai

| b) | vertaamalla kalibroitavan hiukkaslaskurin vastetta toisen, edellä mainitulla menetelmällä suoraan kalibroidun hiukkaslaskurin vasteeseen. |
| --- | --- |

b)

vertaamalla kalibroitavan hiukkaslaskurin vastetta toisen, edellä mainitulla menetelmällä suoraan kalibroidun hiukkaslaskurin vasteeseen.

Jos käytetään elektrometriä, kalibroinnissa on käytettävä vähintään kuutta standardipitoisuutta, jotka sijoitetaan mahdollisimman tasaisesti hiukkaslaskurin mittausalueelle. Näihin pisteisiin kuuluu nimellisnollakonsentraatiopiste, joka saadaan aikaan kiinnittämällä kunkin laitteen syöttöaukkoon HEPA-suodatin, joka on vähintään standardin EN 1822:2008 mukaista luokkaa H13 tai suorituskyvyltään vastaava. Kun kalibroitavaan hiukkaslaskuriin ei sovelleta kalibrointikerrointa, mitattujen pitoisuuksien on vastattava ± 10 prosentin tarkkuudella kutakin käytettyä standardikonsentraatiota paitsi nollakohdassa. Muutoin kalibroitava hiukkaslaskuri on hylättävä. Lasketaan ja kirjataan saatujen tietosarjojen lineaarisen regression gradientti. Kalibroitavaan hiukkaslaskuriin sovelletaan kalibrointikerrointa, joka vastaa gradientin käänteisarvoa. Vasteen lineaarisuus määritetään laskemalla kahden tietosarjan Pearsonin tulomomenttikorrelaatiokertoimen (R2) neliö, jonka on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 0,97. Sekä gradienttia että R2:ta laskettaessa lineaarisen regression on kuljettava nollapisteen kautta (nollapitoisuus kummassakin laitteessa).

Jos käytetään vertailuhiukkaslaskuria, kalibroinnissa on käytettävä vähintään kuutta standardipitoisuutta, jotka sijoitetaan hiukkaslaskurin mittausalueelle. Vähintään kolmessa pisteessä pitoisuuden on oltava alle 1 000 cm– 3, ja muut pitoisuudet on sijoitettava lineaarisin välein arvon 1 000 cm– 3 ja laitteen yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajan välille. Näihin pisteisiin kuuluu nimellisnollakonsentraatiopiste, joka saadaan aikaan kiinnittämällä kunkin laitteen syöttöaukkoon HEPA-suodatin, joka on vähintään standardin EN 1822:2008 mukaista luokkaa H13 tai suorituskyvyltään vastaava. Kun kalibroitavaan hiukkaslaskuriin ei sovelleta kalibrointikerrointa, mitattujen pitoisuuksien on vastattava ± 10 prosentin tarkkuudella kutakin standardikonsentraatiota paitsi nollakohdassa. Muutoin kalibroitava hiukkaslaskuri on hylättävä. Lasketaan ja kirjataan saatujen tietosarjojen lineaarisen regression gradientti. Kalibroitavaan hiukkaslaskuriin sovelletaan kalibrointikerrointa, joka vastaa gradientin käänteisarvoa. Vasteen lineaarisuus määritetään laskemalla kahden tietosarjan Pearsonin tulomomenttikorrelaatiokertoimen (R2) neliö, jonka on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 0,97. Sekä gradienttia että R2:ta laskettaessa lineaarisen regression on kuljettava nollapisteen kautta (nollapitoisuus kummassakin laitteessa).

2.2.1.4   Kalibroinnissa on lisäksi tarkastettava, täyttääkö hiukkaslaskuri 2.1.3.4.8 kohdan vaatimukset sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 23 nm:n hiukkasten havaitsemistehokkuuden osalta. Laskentahyötysuhdetta ei tarvitse tarkastaa 41 nm:n hiukkasten osalta.

2.2.2   Haihtuvien hiukkasten poistolaitteen kalibrointi/validointi

2.2.2.1   Kun haihtuvien hiukkasten poistolaite on uusi tai sille tehdään merkittäviä kunnossapitotoimenpiteitä, laitteen hiukkaspitoisuuden vähenemiskertoimet on kalibroitava koko sen laimennusasetusasteikolta laitteen vakionimelliskäyttölämpötiloissa. Laitteen hiukkaspitoisuuden vähenemiskertoimen määräaikaisvalidointia varten edellytetään pelkästään tarkastusta yhdellä asetuksella, jota tavanomaisesti käytetään dieselhiukkassuodattimella varustetuille liikkuville työkoneille tehtävissä mittauksissa. Tutkimuslaitoksen on varmistettava, että haihtuvien hiukkasten poistolaite on kalibroitu tai sille on myönnetty validointitodistus enintään 6 kuukautta ennen päästötestiä. Jos haihtuvien hiukkasten poistolaite antaa lämpötilan seurantaan liittyviä varoituksia, validointi voidaan tehdä 12 kuukauden välein.

Haihtuvien hiukkasten poistolaitteelle on määriteltävä hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n, 50 nm:n ja 100 nm:n hiukkasten osalta. Sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasten osalta hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin (fr
  (d)) saa olla enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia (50 nm) suurempi ja enintään 5 prosenttia pienempi kuin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 100 nm:n hiukkasten vastaava kerroin. Validoinnin osalta edellytetään, että keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin vastaa ±10 prosentin tarkkuudella keskimääräistä hiukkaspitoisuuden vähenemiskerrointa (
  Formula
  ), joka määritettiin haihtuvien hiukkasten poistolaitteen ensimmäisessä kalibroinnissa.

2.2.2.2   Näissä mittauksissa käytettävän testausaerosolin on oltava sellainen, että se koostuu sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n, 50 nm:n ja 100 nm:n kiinteistä hiukkasista ja että vähimmäispitoisuus haihtuvien hiukkasten poistolaitteen syöttöaukolla on 5 000 cm– 3. Hiukkaspitoisuudet mitataan virtaussuunnassa ennen komponentteja ja niiden jälkeen.

Hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin (fr
  (di
  )) kunkin hiukkaskoon osalta lasketaan yhtälöllä (6-32):

| | (6-32) |
| --- | --- |

Formula

(6-32)

jossa:

| Nin
  (di
  ) | on hiukkaspitoisuus ennen komponentteja, hiukkasten halkaisija di |
| --- | --- |
| Nout
  (di
  ) | on hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen, hiukkasten halkaisija di |
| di | on hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisija (30, 50 tai 100 nm). |

Nin
  (di
  )

on hiukkaspitoisuus ennen komponentteja, hiukkasten halkaisija di

Nout
  (di
  )

on hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen, hiukkasten halkaisija di

di

on hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisija (30, 50 tai 100 nm).

Arvot Nin
  (di
  ) ja Nout
  (di
  ) on korjattava samoihin olosuhteisiin.

keskimääräinen hiukkaspitoisuuden väheneminen (
  Formula
  ) tietyllä laimennusasetuksella lasketaan yhtälöllä (6-33):

| | (6-33) |
| --- | --- |

Formula

(6-33)

On suositeltavaa, että haihtuvien hiukkasten poistolaite kalibroidaan ja validoidaan kokonaisena yksikkönä.

2.2.2.3   Tutkimuslaitoksen on varmistettava, että haihtuvien hiukkasten poistolaitteelle on myönnetty haihtuvien hiukkasten todellisen poistotehokkuuden osoittava validointitodistus enintään 6 kuukautta ennen päästötestiä. Jos haihtuvien hiukkasten poistolaite antaa lämpötilan seurantaan liittyviä varoituksia, validointi voidaan tehdä 12 kuukauden välein. On osoitettava, että haihtuvien hiukkasten poistolaite poistaa sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan vähintään 30 nm:n tetrakontaanihiukkaset (CH3(CH2)38CH3) yli 99,0-prosenttisesti, kun syöttöpitoisuus on vähintään 10 000
  – 3 ja laitetta käytetään pienimmällä laimennusasetuksella ja valmistajan suosittelemassa käyttölämpötilassa.

2.2.3   Hiukkasmääräjärjestelmän tarkastusmenettelyt

2.2.3.1   Hiukkaslaskurin on ennen kutakin testiä ilmoitettava mitattu pitoisuus, joka on alle 0,5 cm– 3, kun koko hiukkasnäytteenottojärjestelmän (haihtuvien hiukkasten poistolaitteen ja hiukkaslaskurin) syöttöaukkoon on asennettu HEPA-suodatin, joka on vähintään standardin EN 1822:2008 mukaista luokkaa H13 tai suorituskyvyltään vastaava.

2.2.3.2   Kuukausittaisissa tarkastuksissa on hiukkaslaskuriin syötettävästä virrasta saatava mittaustulos, joka vastaa 5 prosentin tarkkuudella hiukkaslaskurin nimellisvirtausta tarkastettaessa kalibroidulla virtausmittarilla.

2.2.3.3   Hiukkaslaskurin on päivittäisissä tarkastuksissa annettava pitoisuusarvoksi enintään 0,2– 3, kun laskurin syöttöaukkoon on asennettu HEPA-suodatin, joka on vähintään standardin EN 1822:2008 mukaista luokkaa H13 tai suorituskyvyltään vastaava. Kun suodatin poistetaan, hiukkaslaskurin on osoitettava mitatun pitoisuuden nousseen vähintään arvoon 100– 3, kun siihen johdetaan ulkoilmaa, ja osoitettava arvoksi jälleen enintään 0,2– 3, kun HEPA-suodatin asennetaan uudelleen paikoilleen.

2.2.3.4   Ennen kunkin testin aloittamista on varmistettava, että mittausjärjestelmä ilmoittaa, että järjestelmään mahdollisesti kuuluva höyrystysputki on saavuttanut oikean käyttölämpötilansa.

2.2.3.5   Ennen kunkin testin aloittamista on varmistettava, että mittausjärjestelmä ilmoittaa, että laimennin PND1 on saavuttanut oikean käyttölämpötilansa.

---

(1)  Esimerkkejä kalibrointi-/validointimenetelmistä löytyy osoitteesta www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp

Lisäys 2

Varusteiden ja apulaitteiden asennusta koskevat vaatimukset

| Numero | Varusteet ja apulaitteet | Asennettu päästötestiä varten |
| --- | --- | --- |
| 1 | Imujärjestelmä | |
| | Imusarja | Kyllä |
| | Kampikammion päästöjen valvontajärjestelmä | Kyllä |
| | Ilmanvirtausmittari | Kyllä |
| | Ilmansuodatin | Kyllä (1) |
| | Imuäänenvaimennin | Kyllä (1) |
| 2 | Pakojärjestelmä | |
| | Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmät | Kyllä |
| | Pakosarja | Kyllä |
| | Yhdysputket | Kyllä (2) |
| | Äänenvaimennin | Kyllä (2) |
| | Pakoputki | Kyllä (2) |
| | Pakokaasujarru | Ei (3) |
| | Ahdin | Kyllä |
| 3 | Polttoainepumppu | Kyllä (4) |
| 4 | Polttoaineen ruiskutusjärjestelmä | |
| | Esisuodatin | Kyllä |
| | Suodatin | Kyllä |
| | Pumppu | Kyllä |
| 5 | Korkeapaineputket | Kyllä |
| | Suutin | Kyllä |
| | Elektroninen ohjausyksikkö, anturit jne. | Kyllä |
| | Säädin/säätöjärjestelmä | Kyllä |
| | Sääolosuhteiden mukaan toimiva automaattinen täyskuormitusrajoitin | Kyllä |
| 6 | Nestejäähdytysjärjestelmä | |
| | Jäähdytin | Ei |
| | Tuuletin | Ei |
| | Tuulettimen suojus | Ei |
| | Vesipumppu | Kyllä (5) |
| | Termostaatti | Kyllä (6) |
| 7 | Ilmajäähdytys | |
| | Suojus | Ei (7) |
| | Tuuletin tai puhallin | Ei (7) |
| | Lämpötilansäätölaite | Ei |
| 8 | Ahdinlaitteet | |
| | Moottorin suoraan ja/tai pakokaasujen avulla käyttämä ahdin | Kyllä |
| | Ahtoilman jäähdytin | Kyllä (7)
   (8) |
| | Jäähdytinpumppu tai tuuletin (moottorikäyttöinen) | Ei (7) |
| | Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet | Kyllä |
| 9 | Erillinen testialustatuuletin | Kyllä, tarvittaessa |
| 10 | Pakokaasunpuhdistuslaitteet | Kyllä |
| 11 | Käynnistyslaitteet | Kyllä tai testialustan laitteet (9) |
| 12 | Voiteluöljypumppu | Kyllä |
| 13 | Tietyt moottoriin mahdollisesti asennetut apulaitteet, jotka liittyvät pelkästään liikkuvan työkoneen toimintaan, on irrotettava testin ajaksi.
  Seuraava epätäydellinen luettelo on esimerkinomainen:






  i) | jarrujen ilmakompressori |

Numero

Varusteet ja apulaitteet

Asennettu päästötestiä varten

1

Imujärjestelmä

Imusarja

Kyllä

Kampikammion päästöjen valvontajärjestelmä

Kyllä

Ilmanvirtausmittari

Kyllä

Ilmansuodatin

Kyllä (1)

Imuäänenvaimennin

Kyllä (1)

2

Pakojärjestelmä

Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmät

Kyllä

Pakosarja

Kyllä

Yhdysputket

Kyllä (2)

Äänenvaimennin

Kyllä (2)

Pakoputki

Kyllä (2)

Pakokaasujarru

Ei (3)

Ahdin

Kyllä

3

Polttoainepumppu

Kyllä (4)

4

Polttoaineen ruiskutusjärjestelmä

Esisuodatin

Kyllä

Suodatin

Kyllä

Pumppu

Kyllä

5

Korkeapaineputket

Kyllä

Suutin

Kyllä

Elektroninen ohjausyksikkö, anturit jne.

Kyllä

Säädin/säätöjärjestelmä

Kyllä

Sääolosuhteiden mukaan toimiva automaattinen täyskuormitusrajoitin

Kyllä

6

Nestejäähdytysjärjestelmä

Jäähdytin

Ei

Tuuletin

Ei

Tuulettimen suojus

Ei

Vesipumppu

Kyllä (5)

Termostaatti

Kyllä (6)

7

Ilmajäähdytys

Suojus

Ei (7)

Tuuletin tai puhallin

Ei (7)

Lämpötilansäätölaite

Ei

8

Ahdinlaitteet

Moottorin suoraan ja/tai pakokaasujen avulla käyttämä ahdin

Kyllä

Ahtoilman jäähdytin

Kyllä (7)
   (8)

Jäähdytinpumppu tai tuuletin (moottorikäyttöinen)

Ei (7)

Jäähdytinnesteen virtauksen säätölaitteet

Kyllä

9

Erillinen testialustatuuletin

Kyllä, tarvittaessa

10

Pakokaasunpuhdistuslaitteet

Kyllä

11

Käynnistyslaitteet

Kyllä tai testialustan laitteet (9)

12

Voiteluöljypumppu

Kyllä

13

Tietyt moottoriin mahdollisesti asennetut apulaitteet, jotka liittyvät pelkästään liikkuvan työkoneen toimintaan, on irrotettava testin ajaksi.

Seuraava epätäydellinen luettelo on esimerkinomainen:

i)

jarrujen ilmakompressori

| ii) | ohjaustehostimen kompressori |
| --- | --- |

ii)

ohjaustehostimen kompressori

| iii) | jousituksen kompressori |
| --- | --- |

iii)

jousituksen kompressori

| iv) | ilmastointijärjestelmä |
| --- | --- |

iv)

ilmastointijärjestelmä

Ei

---

(1)  Täydellinen imujärjestelmä on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:

| i) | jos vaikutus moottorin tehoon voi olla huomattava; |
| --- | --- |

i)

jos vaikutus moottorin tehoon voi olla huomattava;

| ii) | kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä. |
| --- | --- |

ii)

kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.

Muissa tapauksissa voidaan käyttää muuta vastaavanlaista järjestelmää, ja tällöin on tarkastettava, ettei imupaine vaihtele enempää kuin 100 Pa valmistajan puhtaalle ilmansuodattimelle vahvistamasta ylärajasta.

(2)  Täydellisen pakojärjestelmän on oltava asianmukaisesti asennettuna tarkoitettua käyttösovellusta varten:

| i) | jos vaikutus moottorin tehoon voi olla huomattava; |
| --- | --- |

i)

jos vaikutus moottorin tehoon voi olla huomattava;

| ii) | kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä. |
| --- | --- |

ii)

kun valmistaja vaatii, että näin on tehtävä.

Muissa tapauksissa voidaan käyttää muuta vastaavanlaista järjestelmää edellyttäen, ettei mitattu paine vaihtele enempää kuin 1 000 Pa valmistajan vahvistamasta ylärajasta.

(3)  Jos moottorissa on pakokaasujärjestelmäjarru, kuristimen venttiilin on oltava täysin auki.

(4)  Tarvittaessa polttoaineen syöttöpainetta voidaan säätää jäljittämään tietyssä moottorin käyttösovelluksessa esiintyviä paineita (erityisesti käytettäessä polttoaineen paluujärjestelmää).

(5)  Jäähdytysnesteen kierron on toimittava ainoastaan moottorin vesipumpun avulla. Nesteen jäähdytys voidaan toteuttaa ulkopuolisen piirin avulla, jos piirin painehäviö ja pumpun imupaine pysyvät samalla tasolla kuin itse moottorin jäähdytysjärjestelmässä.

(6)  Termostaatti voi olla täysin auki.

(7)  Kun jäähdytystuuletin tai puhallin on asennettu testiä varten, niiden käyttämä teho on lisättävä tuloksiin lukuun ottamatta suoraan kampiakseliin asennettuja ilmajäähdytteisiä moottoreiden jäähdytystuulettimia. Tuulettimen tai puhaltimen teho on määritettävä testeissä käytettävillä nopeuksilla joko laskemalla se vakio-ominaisuuksien perusteella tai määrittämällä käytännön testien avulla.

(8)  Ahtoilman jäähdytyksellä, joko neste- tai ilmajäähdytyksellä, varustetut moottorit on testattava käyttäen ahtoilman jäähdytystä, mutta valmistajan pyynnöstä testipenkkijärjestelmä voi korvata ilmajäähdyttimen. Kummassakin tapauksessa moottorin teho kullakin nopeudella on mitattava siten, että moottorin ilman suurin paineenalennus ja lämpötilan pienin lasku testipenkkijärjestelmän ahtoilman jäähdyttimessä vastaa arvoja, jotka valmistaja on määrittänyt.

(9)  Sähköisten tai muiden käynnistysjärjestelmien teho syötetään testialustasta.

Lisäys 3

Elektronisen ohjausyksikön välittämän vääntömomenttisignaalin verifiointi

1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä vahvistetaan verifiointivaatimukset, kun valmistaja aikoo elektronisella ohjausyksiköllä varustetuissa moottoreissa käyttää elektronisen ohjausyksikön välittämää vääntömomenttisignaalia käytössä olevien moottoreiden päästöjen valvontaa koskevan komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/655 mukaisissa käytönaikaisissa seurantatesteissä.

Nettovääntömomentin perustana on moottorin antama korjaamaton nettovääntömomentti lisäyksen 2 mukaista päästötestiä varten sisällytettävät varusteet ja apulaitteet mukaan luettuina.

2.   Elektronisen ohjausyksikön vääntömomenttisignaali

Kun moottori on asennettu testipenkkiin kartoitusmenettelyn toteuttamista varten, on oltava mahdollista lukea elektronisen ohjausyksikön välittämää vääntömomenttisignaalia käytössä olevien moottoreiden päästöjen valvontaa koskevan komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/655 liitteen I lisäyksen 6 vaatimusten mukaisesti.

3.   Verifiointimenettely

Toteutettaessa tämän liitteen 7.6.2 kohdan mukaista kartoitusmenettelyä dynamometrin mittaamat vääntömomenttiarvot ja elektronisen ohjausyksikön välittämä vääntömomentti on otettava samanaikaisesti vähintään kolmesta kohtaa vääntömomenttikäyrää. Ainakin yksi näistä lukemista on otettava käyrän kohdassa, jossa vääntömomentti on vähintään 98 prosenttia enimmäisarvostaan.

Elektronisen ohjausyksikön välittämä vääntömomentti on hyväksyttävä ilman korjausta, jos kerroin, joka saadaan jakamalla dynamometrin vääntömomenttiarvo elektronisen ohjausyksikön välittämällä arvolla, on jokaisessa mittauspisteessä vähintään 0,93 (eli 7 prosentin ero). Tässä tapauksessa tyyppihyväksyntätodistukseen on kirjattava, että elektronisen ohjausyksikön välittämä vääntömomentti on verifioitu ilman korjausta. Jos yhden tai useamman testipisteen kerroin on pienempi kuin 0,93, on määritettävä keskimääräinen korjauskerroin kaikista niistä pisteistä, joista otettiin ja kirjattiin lukemat tyyppihyväksyntätodistukseen. Kun kerroin on kirjattu tyyppihyväksyntätodistukseen, sitä on sovellettava elektronisen ohjausyksikön välittämään vääntömomenttisignaaliin käytössä olevien moottoreiden päästöjen valvontaa koskevan komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/655 mukaisissa käytönaikaisissa seurantatesteissä.

Lisäys 4

Ammoniakin mittausmenetelmä

1.   Tässä lisäyksessä kuvataan ammoniakin (NH3) mittausmenetelmä. Epälineaarisissa analysaattoreissa voidaan käyttää linearisointipiirejä.

2.   Ammoniakin mittausta varten on täsmennetty kolme periaatetta, joista mitä tahansa voidaan käyttää sillä edellytyksellä, että se täyttää 2.1, 2.2 tai 2.3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Kaasunkuivaimien käyttö ei ole sallittua ammoniakkimittauksen yhteydessä.

2.1   FTIR-analysaattori (Fourier Transform Infrared analyser)

2.1.1   Mittausperiaate

FTIR-analysaattori perustuu laajan aallonpituuskaistan infrapunaspektroskopiaan. Sen avulla voidaan mitata samanaikaisesti sellaisia pakokaasukomponentteja, joiden standardoidut spektrit ovat käytettävissä instrumentissa. Absorptiospektri (intensiteetti/aallonpituus) lasketaan mitatusta interferogrammista (intensiteetti/aika) Fourier-muunnokseen perustuvalla menetelmällä.

2.1.2   Asennus ja näytteenotto

FTIR-analysaattori on asennettava valmistajan ohjeiden mukaisesti. Arvioitavaksi on valittava NH3:n aallonpituus. Näytteen kulkureitin (näytteenottolinja, esisuodattimet ja venttiilit) materiaalina on oltava ruostumaton teräs tai PTFE ja reitti on lämmitettävä asetusarvoon 383–464 K (110–191 °C) NH3-hävikin ja näytteenoton artefaktivirheiden minimoimiseksi. Lisäksi näytteenottolinjan on oltava mahdollisimman lyhyt.

2.1.3   Muiden kaasujen aiheuttama häiriö

NH3:n aallonpituuden spektrisen erotuskyvyn on oltava alueella 0,5 cm– 1, jotta pakokaasun sisältämien muiden kaasujen aiheuttama häiriö olisi mahdollisimman pieni.

2.2   Ei-dispersoiva ultraviolettiresonanssiabsorptioanalysaattori, jäljempänä 'NDUV'

2.2.1   Mittausperiaate

NDUV perustuu puhtaasti fysikaaliseen periaatteeseen eikä apukaasuja tai -laitteita tarvita. Fotometrin keskeinen elementti on elektroditon purkauslamppu. Se tuottaa terävärakenteista ultraviolettialueen säteilyä, jonka avulla voidaan mitata useita komponentteja, kuten NH3:a.

Fotometrisessä järjestelmässä on ajallinen kaksisäteinen suunnittelu, joka tuottaa mittaus- ja vertailusäteen suodattimen korrelointitekniikalla.

Jotta saavutetaan mittaussignaalinen suuri stabiilius, ajallisesti kaksisäteinen suunnittelu on yhdistetty paikallisesti kaksisäteiseen suunnitteluun. Anturisignaalien prosessointi tukee nollavasteen poikkeamaa, joka on suuruudeltaan lähellä merkityksetöntä.

Analysaattorin kalibrointimoodissa kallistetaan suljettua kvartsitestisolua säteen polulle tarkan kalibrointiarvon saamiseksi, sillä testisolun ikkunan mahdolliset heijastus- tai absorptiohäviöt kompensoidaan. Koska testisolun sisällä oleva kaasu on erittäin stabiilia, tämä kalibrointimenetelmä antaa erittäin suuren stabiiliuden fotometrille pitkällä aikavälillä.

2.2.2   Asennus

Analysaattori on asennettava analysaattorikoteloon ekstraktiivista näytteenottoa varten instrumenttivalmistajan ohjeiden mukaisesti. Analysaattorin sijoituspaikan on oltava sellainen, että se kykenee kannattamaan valmistajan ilmoittaman painon.

Näytteen kulkureitin (näytteenottolinja, esisuodattimet ja venttiilit) materiaalina on oltava ruostumaton teräs tai PTFE ja reitti on lämmitettävä asetusarvoon 383–464 K (110–191 °C).

Lisäksi näytteenottolinjan on oltava mahdollisimman lyhyt. Pakokaasun lämpötilan ja paineen, asennusympäristön ja tärinän vaikutukset mittauksiin on minimoitava.

Kaasuanalysaattori on suojattava kylmältä, kuumalta, lämpötilan vaihteluilta ja voimakkailta ilmavirtauksilta, pölyltä, syövyttävältä ympäristöltä ja värähtelyiltä. Lämpiämisen välttämiseksi on ilmanvaihdon on oltava riittävää. On käytettävä koko pintaa lämpöhäviöiden hajauttamiseksi.

2.2.3   Ristikkäisherkkyys

On valittava soveltuva spektrin alue, jotta muiden kaasujen aiheuttama interferenssi olisi mahdollisimman pieni. Tyypillisesti NH3-mittauksen ristikkäisherkkyyttä aiheuttavat SO2, NO2 ja NO.

Lisäksi voidaan soveltaa muita menetelmiä ristikkäisherkkyyksien vähentämiseksi.

| a) | Interferenssisuodattimien käyttö |
| --- | --- |

a)

Interferenssisuodattimien käyttö

| b) | Ristikkäisherkkyyden kompensointi mittaamalla komponenttien ristikkäisherkkyys ja käyttämällä mittaussignaalia kompensointiin. |
| --- | --- |

b)

Ristikkäisherkkyyden kompensointi mittaamalla komponenttien ristikkäisherkkyys ja käyttämällä mittaussignaalia kompensointiin.

2.3   Laser–infrapuna-analysaattori

2.3.1   Mittausperiaate

Infrapunalaser, kuten viritettävä diodilaser (TDL) tai QCL (quantum cascade laser) voivat lähettää lähi-infrapuna-alueen tai keski-infrapuna-alueen koherenttia valoa, jossa typpiyhdisteiden, myös NH3:n, absorptio on voimakasta. Tällainen laseroptiikka voi antaa pulssimoodisen korkean resoluution kapeakaistaisen lähi-infrapuna-alueen tai keski-infrapuna-alueen spektrin. Näin laser–infrapuna-analysaattoreilla voidaan vähentää moottoreiden pakokaasuissa olevien komponenttien spektrien päällekkäisyyden aiheuttamaa interferenssiä.

2.3.2   Asennus

Analysaattori on asennettava joko suoraan pakoputkeen tai analysaattorikoteloon ekstraktiivista näytteenottoa varten instrumenttivalmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos asennus tapahtuu analysaattorikoteloon, näytteen kulkureitin (näytteenottolinja, esisuodattimet ja venttiilit) materiaalina on oltava ruostumaton teräs tai PTFE ja reitti on lämmitettävä asetusarvoon 383–464 K (110–191 °C) NH3-hävikin ja näytteenoton artefaktivirheiden minimoimiseksi. Lisäksi näytteenottolinjan on oltava mahdollisimman lyhyt.

Pakokaasun lämpötilan ja paineen, asennusympäristön ja tärinän vaikutukset mittauksiin on minimoitava, tai on käytettävä kompensointimenetelmiä.

Pakoputkimittauksen yhteydessä instrumentin suojaamiseksi mahdollisesti käytettävä suojavirtaus ei saa vaikuttaa laitteen jälkipuolella mitattavien pakokaasukomponenttien pitoisuuksiin, tai muiden pakokaasukomponenttien näytteet on otettava laitteen etupuolelta.

2.3.3   NH3:n mittaamiseen käyttävien laser–infrapuna-analysaattoreiden interferenssiverifiointi (ristikkäisinterferenssi)

2.3.3.1   Soveltamisala ja suoritustiheys

Jos NH3 mitataan käyttäen laser–infrapuna-analysaattoria, interferenssin määrä on verifioitava analysaattorin alkuasennuksen ja merkittävien kunnossapitotöiden jälkeen.

2.3.3.2   Interferenssiverifioinnin mittausperiaatteet.

Interferenssikaasut voivat aiheuttaa positiivista interferenssiä laser–infrapuna-analysaattorissa antamalla vasteen, joka on samanlainen kuin NH3:lla. Jos analysaattorissa käytetään kompensaatioalgoritmeja, joissa hyödynnetään muiden kaasujen mittauksia tämän interferenssin verifiointia varten, tällaiset muut mittaukset on tehtävä samanaikaisesti, jotta kompensaatioalgoritmeja testataan analysaattorin interferenssin verifioinnin aikana.

Laser–infrapuna-analysaattorin interferenssikaasujen määritys on tehtävä hyvän teknisen käytännön mukaisesti. On huomattava, että interferenssin laji, lukuun ottamatta H2O:ta, riippuu instrumentin valmistajan valitsemasta NH3:n infrapuna-absorptioalueesta. NH3:n infrapuna-absorptioalue on määritettävä jokaiselle analysaattorille. Jokaista NH3:n infrapuna-absorptioaluetta kohden on hyvän teknisen käytännön mukaisesti määritettävä verifioinnissa käytettävät interferenssikaasut.

3.   Päästötestausmenettely

3.1   Analysaattoreiden tarkastus

Ennen päästötestausta on valittava analysaattorin alue. Päästöanalysaattorit, joissa on automaattinen tai manuaalinen alueen valinta, ovat sallittuja. Analysaattorin aluevalintaa ei saa muuttaa testisyklin aikana.

Nolla- ja vertailuvasteet on määritettävä, paitsi jos instrumentti kuuluu 3.4.2 kohdan säännösten soveltamisalaan. Vertailuvasteen määrityksessä on käytettävä 4.2.7 kohdan vaatimusten mukaista NH3-kaasua. NH3-vertailukaasua sisältävien vertailukennojen käyttö on sallittua.

3.2   Päästöjen kannalta olennaisten tietojen kerääminen

NH3-tietojen keruu on käynnistettävä samanaikaisesti testisarjan alussa. H3-pitoisuutta on mitattava keskeytyksettä, ja tallennustaajuuden on oltava vähintään 1 Hz.

3.3   Testin jälkeiset toimet

Kun testi on suoritettu loppuun, näytteenottoa on jatkettava, kunnes vasteajat ovat kuluneet umpeen. Analysaattorin poikkeaman määritys on tehtävä 3.4.1 kohdan mukaisesti vain, jos 3.4.2 kohdassa edellytettyjä tietoja ei ole saatavilla.

3.4   Analysaattorin poikkeama

3.4.1   Kaasuanalysaattorin nollavaste ja vertailuvaste on määritettävä heti kun se on käytännössä mahdollista, mutta viimeistään 30 minuuttia testisyklin päättymisen jälkeen tai kuumahaihtumajakson aikana. Ennen testiä ja sen jälkeen saatujen tulosten eron on oltava pienempi kuin 2 prosenttia koko asteikosta.

3.4.2   Analysaattorin poikkeamaa ei tarvitse määrittää seuraavissa tilanteissa:

| a) | jos valmistajan 4.2.3 ja 4.2.4 kohdan mukaisesti ilmoittamat nollavasteen ja vertailuvasteen poikkeamat ovat 3.4.1 kohdan vaatimusten mukaiset; |
| --- | --- |

a)

jos valmistajan 4.2.3 ja 4.2.4 kohdan mukaisesti ilmoittamat nollavasteen ja vertailuvasteen poikkeamat ovat 3.4.1 kohdan vaatimusten mukaiset;

| b) | jos valmistajan 4.2.3 ja 4.2.4 kohdan mukaisesti ilmoittamat nollavasteen ja vertailuvasteen poikkeaman aikavälit ovat testin kestoaikaa pidemmät. |
| --- | --- |

b)

jos valmistajan 4.2.3 ja 4.2.4 kohdan mukaisesti ilmoittamat nollavasteen ja vertailuvasteen poikkeaman aikavälit ovat testin kestoaikaa pidemmät.

4.   Analysaattorien vaatimukset ja verifiointi

4.1   Lineaarisuusvaatimukset

Analysaattorin on oltava tämän liitteen taulukossa 6.5 esitettyjen lineaarisuusvaatimusten mukainen. Tämän liitteen 8.1.4 kohdan mukainen lineaarisuusverifiointi olisi toteutettava vähintään tämän liitteen taulukossa 6.4 vahvistetulla vähimmäistaajuudella. Hyväksyntäviranomaisen ennakkosuostumuksella vertailuarvoja voi olla vähemmän kuin 10, jos voidaan osoittaa, että vastaava tarkkuus saavutetaan.

Lineaarisuusverifioinnissa on käytettävä 4.2.7 kohdan vaatimusten mukaista NH3-kaasua. NH3-vertailukaasua sisältävien vertailukennojen käyttö on sallittua.

Instrumenttien, joiden signaaleja käytetään kompensaatioalgoritmeja varten, on täytettävä tämän liitteen taulukossa 6.5 esitetyt lineaarisuusvaatimukset. Lineaarisuustarkistus on tehtävä sisäisten tarkastusmenettelyiden, instrumentin valmistajan ohjeiden tai ISO 9000 -standardin vaatimusten mukaisesti.

4.2   Analysaattoria koskevat vaatimukset

Analysaattorin mittausalueen ja vasteajan on sovelluttava pakokaasun NH3-pitoisuuden mittauksessa vaadittavalle tarkkuudelle muuttuva- ja vakiotilaisissa olosuhteissa.

4.2.1   Vähimmäishavaitsemisraja

Analysaattorin havaitsemisrajan on oltava < 2 ppm kaikissa olosuhteissa.

4.2.2   Tarkkuus

Tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa vertailuarvosta, ja se saa olla enintään ± 3 prosenttia lukemasta tai ± 2 ppm sen mukaan, kumpi arvoista on suurempi.

4.2.3   Nollavasteen poikkeama

Laitevalmistajan on ilmoitettava nollavasteen poikkeama ja siihen liittyvä aikaväli.

4.2.4   Asteikon siirtymä

Laitevalmistajan on ilmoitettava vertailuvasteen poikkeama ja siihen liittyvä aikaväli.

4.2.5   Järjestelmän vasteaika

Järjestelmän vasteajan on oltava ≤ 20 s.

4.2.6   Nousuaika

Analysaattorin nousuajan on oltava ≤ 5 s.

4.2.7   NH3 -kalibrointikaasu

Käytettävissä on oltava kaasuseos, jonka kemiallinen koostumus on seuraava:

NH3 ja puhdistettu typpi.

Kalibrointikaasun todellisen pitoisuuden on oltava ± 3 prosentin sisällä nimellisarvosta. NH3 -pitoisuus on annettava tilavuuspohjaisena (tilavuusprosentteina tai tilavuus-ppm-arvona).

Valmistajan ilmoittama kalibrointikaasujen viimeinen käyttöpäivä on kirjattava.

4.2.8   Interferenssin verifiointimenettely

Interferenssiverifiointi tehdään seuraavasti:

| a) | NH3-analysaattori käynnistetään, sitä käytetään ja se nollataan ja kohdistetaan samalla tavalla kuin ennen päästötestiä. |
| --- | --- |

a)

NH3-analysaattori käynnistetään, sitä käytetään ja se nollataan ja kohdistetaan samalla tavalla kuin ennen päästötestiä.

| b) | Muodostetaan kostutettu interferenssitestikaasu kuplittamalla monikomponenttista vertailukaasua tislatun H2O:n lävitse suljetussa astiassa. Jos näytettä ei ohjata näytteenkuivaimen lävitse, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään niin korkea kuin korkein päästötestauksen aikana odotettavissa oleva taso. Interferenssivertailukaasun kaasupitoisuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin testauksen aikana odotettavissa oleva enimmäispitoisuus. |
| --- | --- |

b)

Muodostetaan kostutettu interferenssitestikaasu kuplittamalla monikomponenttista vertailukaasua tislatun H2O:n lävitse suljetussa astiassa. Jos näytettä ei ohjata näytteenkuivaimen lävitse, astian lämpötilaa säädetään niin, että muodostuu H2O-taso, joka on vähintään niin korkea kuin korkein päästötestauksen aikana odotettavissa oleva taso. Interferenssivertailukaasun kaasupitoisuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin testauksen aikana odotettavissa oleva enimmäispitoisuus.

| c) | Kostutettu interferenssitestikaasu syötetään näytteenottojärjestelmään. |
| --- | --- |

c)

Kostutettu interferenssitestikaasu syötetään näytteenottojärjestelmään.

| d) | Mitataan kostutetun interferenssitestikaasun veden mooliosuus x
  H2O mahdollisimman läheltä analysaattorin sisääntuloa. Arvon x
  H2O laskemiseksi on mitattava esimerkiksi kastepiste T
  dew ja absoluuttinen paine p
  total. |
| --- | --- |

d)

Mitataan kostutetun interferenssitestikaasun veden mooliosuus x
  H2O mahdollisimman läheltä analysaattorin sisääntuloa. Arvon x
  H2O laskemiseksi on mitattava esimerkiksi kastepiste T
  dew ja absoluuttinen paine p
  total.

| e) | Hyvän teknisen käytännön mukaisesti on ehkäistävä veden tiivistyminen siirtolinjoissa, yhteissä tai venttiileissä arvon x
  H2O mittauskohdan ja analysaattorin välillä. |
| --- | --- |

e)

Hyvän teknisen käytännön mukaisesti on ehkäistävä veden tiivistyminen siirtolinjoissa, yhteissä tai venttiileissä arvon x
  H2O mittauskohdan ja analysaattorin välillä.

| f) | Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa. |
| --- | --- |

f)

Analysaattorin vasteen vakiintumiseen varataan aikaa.

| g) | Analysaattorin mitatessa näytteen pitoisuutta sen antamat tulokset kirjataan 30 sekunnin ajalta. Näiden tulosten aritmeettinen keskiarvo lasketaan. |
| --- | --- |

g)

Analysaattorin mitatessa näytteen pitoisuutta sen antamat tulokset kirjataan 30 sekunnin ajalta. Näiden tulosten aritmeettinen keskiarvo lasketaan.

| h) | Analysaattori läpäisee interferenssiverifioinnin, jos tämän kohdan g alakohdan mukaisesti saatu tulos on tässä kohdassa annetun toleranssin mukainen. |
| --- | --- |

h)

Analysaattori läpäisee interferenssiverifioinnin, jos tämän kohdan g alakohdan mukaisesti saatu tulos on tässä kohdassa annetun toleranssin mukainen.

| i) | Eri interferenssikaasuja koskevat interferenssimenettelyt voidaan tehdä myös erillisinä. Jos käytetyt interferenssikaasun tasot ovat korkeampia kuin testauksen aikana odotettavat enimmäistasot, kutakin havaittua interferenssiarvoa voidaan pienentää kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. Erillisiä H2O:n interferenssipitoisuuksia, jotka ovat pienempiä kuin testauksen aikana odotetut enimmäistasot (H2O-pitoisuuteen 0,025 mol/mol saakka), voidaan käyttää, mutta havaittu H2O-interferenssi on suurennettava kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun H2O-pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. Suhteutettujen interferenssiarvojen summan on oltava tämän kohdan j alakohdassa vahvistetun yhdistetyn toleranssin mukainen. |
| --- | --- |

i)

Eri interferenssikaasuja koskevat interferenssimenettelyt voidaan tehdä myös erillisinä. Jos käytetyt interferenssikaasun tasot ovat korkeampia kuin testauksen aikana odotettavat enimmäistasot, kutakin havaittua interferenssiarvoa voidaan pienentää kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. Erillisiä H2O:n interferenssipitoisuuksia, jotka ovat pienempiä kuin testauksen aikana odotetut enimmäistasot (H2O-pitoisuuteen 0,025 mol/mol saakka), voidaan käyttää, mutta havaittu H2O-interferenssi on suurennettava kertomalla havaittu interferenssi suurimman odotetun H2O-pitoisuusarvon ja menettelyn aikana käytetyn todellisen arvon välisellä suhteella. Suhteutettujen interferenssiarvojen summan on oltava tämän kohdan j alakohdassa vahvistetun yhdistetyn toleranssin mukainen.

| j) | Analysaattorin yhdistetyn interferenssin on oltava ± 2 prosentin sisällä päästörajalla odotetusta NH3:n virtauspainotetusta keskipitoisuudesta. |
| --- | --- |

j)

Analysaattorin yhdistetyn interferenssin on oltava ± 2 prosentin sisällä päästörajalla odotetusta NH3:n virtauspainotetusta keskipitoisuudesta.

5.   Vaihtoehtoiset järjestelmät

Hyväksyntäviranomainen saattaa hyväksyä muita järjestelmiä tai analysaattoreita, jos niiden havaitaan tuottavan samat tulokset tämän liitteen 5.1.1 kohdan mukaisesti. Mainitun kohdan tulosten on tässä tapauksessa koskettava sovellettavalle syklille laskettua NH3:n keskipitoisuutta.

Lisäys 5

Järjestelmävasteiden kuvaus

1.   Tässä lisäyksessä kuvataan ajat, joissa analyysijärjestelmien ja muiden mittausjärjestelmien vaste syöttösignaaliin ilmaistaan.

2.   Sovelletaan seuraavia, kuvassa 6-11 esitettyjä aikoja:

| 2.1 | Viive on aika, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t
  10), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin. |
| --- | --- |

2.1

Viive on aika, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t
  10), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin.

| 2.2 | Vasteaika on aika, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t
  90), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin. |
| --- | --- |

2.2

Vasteaika on aika, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t
  90), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin.

| 2.3 | Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden (t
  90 – t
  10) aikaero. |
| --- | --- |

2.3

Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden (t
  90 – t
  10) aikaero.

| 2.4 | Muunnosaika on aika, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta(t
  50), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin. |
| --- | --- |

2.4

Muunnosaika on aika, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta(t
  50), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin.

Kuva 6-11

Järjestelmävasteiden esittely

t10

t90

t90

Aika

nousuaika

viive

vasteaika

muunnosaika

Askelsyöteaika

Vaste

---

LIITE VII

Tietojen arviointi- ja laskentamenetelmät

1.   Yleiset vaatimukset

Päästöt lasketaan joko 2 jakson (massaperustaiset laskelmat) tai 3 jakson (mooliperustaiset laskelmat) mukaisesti. Näiden kahden menetelmän sekoittaminen ei ole sallittua. Laskelmia ei tarvitse tehdä sekä 2 että 3 jakson mukaisesti.

Hiukkasmäärän (PN) mittaamista koskevat, tapauksen mukaan sovellettavat erityisvaatimukset vahvistetaan lisäyksessä 5.

1.1   Yleiset symbolit

| 2 jakso | 3 jakso | Yksikkö | Suure |
| --- | --- | --- | --- |
| | A | m2 | Pinta-ala |
| | At | m2 | Venturin kurkun poikkipinta-ala |
| b, D
  0 | a
  0 | t.b.d. (3) | Regressiolinjan y-leikkaus |
| A/F
  st | | — | Stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde |
| | C | — | Kerroin |
| C
  d | C
  d | — | Purkauskerroin |
| | C
  f | — | Virtauskerroin |
| c | x | ppm, tilavuus-% | Pitoisuus/mooliosuus (μmol/mol = ppm) |
| c
  d | (1) | ppm, tilavuus-% | Kuivapitoisuus |
| c
  w | (1) | ppm, tilavuus-% | Märkäpitoisuus |
| cb | (1) | ppm, tilavuus-% | Taustapitoisuus |
| D | x
  dil | — | Laimennuskerroin (2) |
| D
  0 | | m3/rev | PDP-kalibrointilinjan leikkauspiste |
| d | D | m | Läpimitta |
| d
  V | | m | Venturin kurkun läpimitta |
| e | E | g/kWh | Ominaispäästö, yleinen |
| e
  gas | e
  gas | g/kWh | Ominaispäästö, kaasumainen |
| e
  PM | e
  PM | g/kWh | Ominaispäästö, hiukkaset |
| E | 1 – PF | % | Muunnostehokkuus (PF = penetraatio-osuus) |
| F
  s | | — | Stoikiometrinen kerroin |
| | f | Hz | Taajuus |
| f
  c | | — | Hiilikerroin |
| | γ | — | Ominaislämpöjen suhde |
| H | | g/kg | Absoluuttinen kosteus |
| | K | — | Korjauskerroin |
| K
  V | | | CFV:n kalibrointitoiminto |
| k
  f | | m3/kg polttoainetta | Polttoainekohtainen kerroin |
| k
  h | | — | Dieselmoottoreiden NOx-kosteuskorjauskerroin |
| k
  Dr | k
  Dr | — | Mukautustekijä alaspäin |
| k
  r | k
  r | — | Kertova regeneraatiotekijä |
| k
  Ur | k
  Ur | — | Mukautustekijä ylöspäin |
| k
  w,a | | — | Imuilman kuiva-märkäkorjauskerroin |
| k
  w,d | | — | Laimennusilman kuiva-märkäkorjauskerroin |
| k
  w,e | | — | Laimennetun pakokaasun kuiva-märkäkorjauskerroin |
| k
  w,r | | — | Raakapakokaasun kuiva-märkäkorjauskerroin |
| μ | μ | kg/(m·s) | Dynaaminen viskositeetti |
| M | M | g/mol | Moolimassa (3) |
| M
  a | (1) | g/mol | Imuilman moolimassa |
| M
  e | v | g/mol | Pakokaasun moolimassa |
| M
  gas | M
  gas | g/mol | Kaasumaisten komponenttien moolimassa |
| m | M | kg | Massa |
| m | a
  1 | t.b.d. (3) | Regressiolinjan kulmakerroin |
| | Ν | m2/s | Kinemaattinen viskositeetti |
| m
  d | v | kg | Hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennusilmanäytteen massa |
| m
  ed | (1) | kg | Laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana |
| m
  edf | (1) | kg | Ekvivalentin laimennetun pakokaasun massa testisyklin aikana |
| m
  ew | (1) | kg | Pakokaasun kokonaismassa syklin aikana |
| m
  f | (1) | mg | Kerätyn hiukkasnäytteen massa |
| m
  f,d | (1) | mg | Kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa |
| m
  gas | m
  gas | g | Kaasupäästöjen massa testisyklin aikana |
| m
  PM | m
  PM | g | Hiukkaspäästöjen massa testisyklin aikana |
| m
  se | (1) | kg | Pakokaasunäytteen massa testin aikana |
| m
  sed | (1) | kg | Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa |
| m
  sep | (1) | kg | Hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa |
| m
  ssd | | kg | Toisiolaimennusilman massa |
| | N | — | Sarjojen kokonaismäärä |
| | n | mol | Aineen määrä |
| | ṅ | mol/s | Aineen virtausmäärä |
| n | f
  n | rpm | Moottorin pyörimisnopeus |
| n
  p | | r/s | PDP-pumpun kierrosnopeus |
| P | P | kW | Teho |
| p | p | kPa | Paine |
| p
  a | | kPa | Kuiva ilmanpaine |
| p
  b | | kPa | Kokonaisilmanpaine |
| p
  d | | kPa | Laimennusilman kyllästymishöyrypaine |
| p
  p | p
  abs | kPa | Absoluuttinen paine |
| p
  r | p
  H2O | kPa | Vesihöyryn paine |
| p
  s | | kPa | Kuiva ilmanpaine |
| 1 – E | PF | % | Penetraatio-osuus |
| qm | ṁ | kg/s | Massavirta |
| qm

  ad | ṁ
   (1) | kg/s | Imuilman massavirta (kuiva) |
| qm

  aw | (1) | kg/s | Imuilman massavirta (märkä) |
| qm

  Ce | (1) | kg/s | Hiilimassavirta raakapakokaasussa |
| qm

  Cf | (1) | kg/s | Hiilimassavirta moottoriin |
| qm

  Cp | (1) | kg/s | Hiilimassavirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä |
| qm

  dew | (1) | kg/s | Laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) |
| qm

  dw | (1) | kg/s | Laimennusilman massavirta (märkä) |
| qm

  edf | (1) | kg/s | Ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) |
| qm

  ew | (1) | kg/s | Pakokaasun massavirta (märkä) |
| qm

  ex | (1) | kg/s | Laimennustunnelista otetun näytteen massavirta |
| qm

  f | (1) | kg/s | Polttoaineen massavirta |
| qm

  p | (1) | kg/s | Pakokaasunäytteen virta osavirtauslaimennusjärjestelmään |
| qV | ̇ | m3/s | Tilavuusvirta |
| qV

  CVS | (1) | m3/s | CVS:n tilavuusvirta |
| qV

  s | (1) | dm3/min | Pakokaasun analysaattorijärjestelmän virta |
| qV

  t | (1) | cm3/min | Merkkikaasuvirta |
| ρ | ρ | kg/m3 | Massatiheys |
| ρ
  e | | kg/m3 | Pakokaasun tiheys |
| | ρ | — | Painesuhde |
| r
  d | DR | — | Laimennussuhde |
| | Ra | μm | Pinnan keskimääräinen epätasaisuus |
| RH | | % | Suhteellinen kosteus |
| r
  D | β | m/m | Läpimittojen suhde (CVS-järjestelmät) |
| r
  p | | — | SSV:n painesuhde |
| Re | Re
  # | — | Reynoldsin luku |
| | S | K | Sutherlandin vakio |
| σ | σ | — | Standardipoikkeama |
| T | T | °C | Lämpötila |
| | T | Nm | Moottorin vääntömomentti |
| T
  a | | K | Absoluuttinen lämpötila |
| t | t | s | Aika |
| Δt | Δt | s | Aikaväli |
| u | | — | Kaasumaisen aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde |
| V | V | m3 | Tilavuus |
| qV | ̇ | m3/s | Tilavuusvirta |
| V
  0 | | m3/r | PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohden |
| W | W | kWh | Työ |
| W
  act | W
  act | kWh | Testisyklin kokonaistyö |
| WF | WF | — | Painotuskerroin |
| w | w | g/g | Massaosuus |
| | | mol/mol | Virtauspainotettu keskipitoisuus |
| X
  0 | K
  s | s/rev | PDP:n kalibrointitoiminto |
| | y | — | Geneerinen muuttuja |
| | | | Aritmeettinen keskiarvo |
| | Z | — | Puristuvuuskerroin |

2 jakso

3 jakso

Yksikkö

Suure

A

m2

Pinta-ala

At

m2

Venturin kurkun poikkipinta-ala

b, D
  0

a
  0

t.b.d. (3)

Regressiolinjan y-leikkaus

A/F
  st

—

Stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde

C

—

Kerroin

C
  d

C
  d

—

Purkauskerroin

C
  f

—

Virtauskerroin

c

x

ppm, tilavuus-%

Pitoisuus/mooliosuus (μmol/mol = ppm)

c
  d

(1)

ppm, tilavuus-%

Kuivapitoisuus

c
  w

(1)

ppm, tilavuus-%

Märkäpitoisuus

cb

(1)

ppm, tilavuus-%

Taustapitoisuus

D

x
  dil

—

Laimennuskerroin (2)

D
  0

m3/rev

PDP-kalibrointilinjan leikkauspiste

d

D

m

Läpimitta

d
  V

m

Venturin kurkun läpimitta

e

E

g/kWh

Ominaispäästö, yleinen

e
  gas

e
  gas

g/kWh

Ominaispäästö, kaasumainen

e
  PM

e
  PM

g/kWh

Ominaispäästö, hiukkaset

E

1 – PF

%

Muunnostehokkuus (PF = penetraatio-osuus)

F
  s

—

Stoikiometrinen kerroin

f

Hz

Taajuus

f
  c

—

Hiilikerroin

γ

—

Ominaislämpöjen suhde

H

g/kg

Absoluuttinen kosteus

K

—

Korjauskerroin

K
  V

Formula

CFV:n kalibrointitoiminto

k
  f

m3/kg polttoainetta

Polttoainekohtainen kerroin

k
  h

—

Dieselmoottoreiden NOx-kosteuskorjauskerroin

k
  Dr

k
  Dr

—

Mukautustekijä alaspäin

k
  r

k
  r

—

Kertova regeneraatiotekijä

k
  Ur

k
  Ur

—

Mukautustekijä ylöspäin

k
  w,a

—

Imuilman kuiva-märkäkorjauskerroin

k
  w,d

—

Laimennusilman kuiva-märkäkorjauskerroin

k
  w,e

—

Laimennetun pakokaasun kuiva-märkäkorjauskerroin

k
  w,r

—

Raakapakokaasun kuiva-märkäkorjauskerroin

μ

μ

kg/(m·s)

Dynaaminen viskositeetti

M

M

g/mol

Moolimassa (3)

M
  a

(1)

g/mol

Imuilman moolimassa

M
  e

v

g/mol

Pakokaasun moolimassa

M
  gas

M
  gas

g/mol

Kaasumaisten komponenttien moolimassa

m

M

kg

Massa

m

a
  1

t.b.d. (3)

Regressiolinjan kulmakerroin

Ν

m2/s

Kinemaattinen viskositeetti

m
  d

v

kg

Hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennusilmanäytteen massa

m
  ed

(1)

kg

Laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana

m
  edf

(1)

kg

Ekvivalentin laimennetun pakokaasun massa testisyklin aikana

m
  ew

(1)

kg

Pakokaasun kokonaismassa syklin aikana

m
  f

(1)

mg

Kerätyn hiukkasnäytteen massa

m
  f,d

(1)

mg

Kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa

m
  gas

m
  gas

g

Kaasupäästöjen massa testisyklin aikana

m
  PM

m
  PM

g

Hiukkaspäästöjen massa testisyklin aikana

m
  se

(1)

kg

Pakokaasunäytteen massa testin aikana

m
  sed

(1)

kg

Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa

m
  sep

(1)

kg

Hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa

m
  ssd

kg

Toisiolaimennusilman massa

N

—

Sarjojen kokonaismäärä

n

mol

Aineen määrä

ṅ

mol/s

Aineen virtausmäärä

n

f
  n

rpm

Moottorin pyörimisnopeus

n
  p

r/s

PDP-pumpun kierrosnopeus

P

P

kW

Teho

p

p

kPa

Paine

p
  a

kPa

Kuiva ilmanpaine

p
  b

kPa

Kokonaisilmanpaine

p
  d

kPa

Laimennusilman kyllästymishöyrypaine

p
  p

p
  abs

kPa

Absoluuttinen paine

p
  r

p
  H2O

kPa

Vesihöyryn paine

p
  s

kPa

Kuiva ilmanpaine

1 – E

PF

%

Penetraatio-osuus

qm

ṁ

kg/s

Massavirta

qm

  ad

ṁ
   (1)

kg/s

Imuilman massavirta (kuiva)

qm

  aw

(1)

kg/s

Imuilman massavirta (märkä)

qm

  Ce

(1)

kg/s

Hiilimassavirta raakapakokaasussa

qm

  Cf

(1)

kg/s

Hiilimassavirta moottoriin

qm

  Cp

(1)

kg/s

Hiilimassavirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä

qm

  dew

(1)

kg/s

Laimennetun pakokaasun massavirta (märkä)

qm

  dw

(1)

kg/s

Laimennusilman massavirta (märkä)

qm

  edf

(1)

kg/s

Ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä)

qm

  ew

(1)

kg/s

Pakokaasun massavirta (märkä)

qm

  ex

(1)

kg/s

Laimennustunnelista otetun näytteen massavirta

qm

  f

(1)

kg/s

Polttoaineen massavirta

qm

  p

(1)

kg/s

Pakokaasunäytteen virta osavirtauslaimennusjärjestelmään

qV

̇

m3/s

Tilavuusvirta

qV

  CVS

(1)

m3/s

CVS:n tilavuusvirta

qV

  s

(1)

dm3/min

Pakokaasun analysaattorijärjestelmän virta

qV

  t

(1)

cm3/min

Merkkikaasuvirta

ρ

ρ

kg/m3

Massatiheys

ρ
  e

kg/m3

Pakokaasun tiheys

ρ

—

Painesuhde

r
  d

DR

—

Laimennussuhde

Ra

μm

Pinnan keskimääräinen epätasaisuus

RH

%

Suhteellinen kosteus

r
  D

β

m/m

Läpimittojen suhde (CVS-järjestelmät)

r
  p

—

SSV:n painesuhde

Re

Re
  #

—

Reynoldsin luku

S

K

Sutherlandin vakio

σ

σ

—

Standardipoikkeama

T

T

°C

Lämpötila

T

Nm

Moottorin vääntömomentti

T
  a

K

Absoluuttinen lämpötila

t

t

s

Aika

Δt

Δt

s

Aikaväli

u

—

Kaasumaisen aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde

V

V

m3

Tilavuus

qV

̇

m3/s

Tilavuusvirta

V
  0

m3/r

PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohden

W

W

kWh

Työ

W
  act

W
  act

kWh

Testisyklin kokonaistyö

WF

WF

—

Painotuskerroin

w

w

g/g

Massaosuus

Formula

mol/mol

Virtauspainotettu keskipitoisuus

X
  0

K
  s

s/rev

PDP:n kalibrointitoiminto

y

—

Geneerinen muuttuja

Formula

Formula

Aritmeettinen keskiarvo

Z

—

Puristuvuuskerroin

1.2   Alaindeksit

| 2 jakso (4) | 3 jakso | Suure |
| --- | --- | --- |
| act | act | Todellinen määrä |
| i | | Hetkellinen mittaus (esim. 1 Hz) |
| | i | Sarjan jäsen |

2 jakso (4)

3 jakso

Suure

act

act

Todellinen määrä

i

Hetkellinen mittaus (esim. 1 Hz)

i

Sarjan jäsen

1.3   Kemiallisten komponenttien symbolit ja lyhenteet (joita käytetään myös alaindekseinä)

| 2 jakso | 3 jakso | Suure |
| --- | --- | --- |
| Ar | Ar | Argon |
| C1 | C1 | Hiili 1 -ekvivalentti hiilivety |
| CH4 | CH4 | Metaani |
| C2H6 | C2H6 | Etaani |
| C3H8 | C3H8 | Propaani |
| CO | CO | Hiilimonoksidi |
| CO2 | CO2 | Hiilidioksidi |
| | H | Atominen vety |
| | H2 | Molekulaarinen vety |
| HC | HC | Hiilivety |
| H2O | H2O | Vesi |
| | He | Helium |
| | N | Atominen typpi |
| | N2 | Molekulaarinen typpi |
| NOx | NOx | Typen oksidit |
| NO | NO | Typpioksidi |
| NO2 | NO2 | Typpidioksidi |
| | O | Atominen happi |
| PM | PM | Hiukkaset |
| S | S | Rikki |

2 jakso

3 jakso

Suure

Ar

Ar

Argon

C1

C1

Hiili 1 -ekvivalentti hiilivety

CH4

CH4

Metaani

C2H6

C2H6

Etaani

C3H8

C3H8

Propaani

CO

CO

Hiilimonoksidi

CO2

CO2

Hiilidioksidi

H

Atominen vety

H2

Molekulaarinen vety

HC

HC

Hiilivety

H2O

H2O

Vesi

He

Helium

N

Atominen typpi

N2

Molekulaarinen typpi

NOx

NOx

Typen oksidit

NO

NO

Typpioksidi

NO2

NO2

Typpidioksidi

O

Atominen happi

PM

PM

Hiukkaset

S

S

Rikki

1.4   Polttoaineen koostumuksen symbolit ja lyhenteet

| 2 jakso (5) | 3 jakso (6) | Suure |
| --- | --- | --- |
| w
  C
   (8) | w
  C
   (8) | Polttoaineen hiilipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta] |
| w
  H | w
  H | Polttoaineen vetypitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta] |
| w
  N | w
  N | Polttoaineen typpipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta] |
| w
  O | w
  O | Polttoaineen happipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta] |
| w
  S | w
  S | Polttoaineen rikkipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta] |
| α | α | Atomisen vedyn ja hiilen suhde (H/C) |
| ε | β | Atomisen hapen ja hiilen suhde (O/C) (7) |
| γ | γ | Atomisen rikin ja hiilen suhde (S/C) |
| δ | δ | Atomisen typen ja hiilen suhde (N/C) |

2 jakso (5)

3 jakso (6)

Suure

w
  C
   (8)

w
  C
   (8)

Polttoaineen hiilipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta]

w
  H

w
  H

Polttoaineen vetypitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta]

w
  N

w
  N

Polttoaineen typpipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta]

w
  O

w
  O

Polttoaineen happipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta]

w
  S

w
  S

Polttoaineen rikkipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta]

α

α

Atomisen vedyn ja hiilen suhde (H/C)

ε

β

Atomisen hapen ja hiilen suhde (O/C) (7)

γ

γ

Atomisen rikin ja hiilen suhde (S/C)

δ

δ

Atomisen typen ja hiilen suhde (N/C)

2.   Massaperustaiset laskelmat

2.1   Kaasumaiset raakapäästöt

2.1.1   Erillisten moodien NRSC-testit

Kaasupäästön päästöarvo qm

  gas,

  i
  [g/h] vakiotilaisen testin kunkin moodin i osalta lasketaan kertomalla kaasupäästön pitoisuus sen vastaavalla virralla seuraavasti:

| | (7-1) |
| --- | --- |

Formula

(7-1)

jossa:

| k | = | 1 kun arvon cgasr,w,i yksikkönä on [ppm] ja k = 10 000 kun arvon cgasr,w,i yksikkönä on [tilavuus- %] |
| --- | --- | --- |
| k
  h | = | NOx-korjauskerroin [-]; käytetään NOx-päästölaskennassa (ks. 2.1.4 kohta) |
| u
  gas | = | kaasukomponenttikohtainen kerroin tai kaasukomponentin ja pakokaasun tiheyksien suhde [-] |
| qm

  ew,

  i | = | pakokaasun massavirta (märkä) moodissa i [kg/s] |
| c
  gas,

  i | = | päästöpitoisuus (märkä) raakapakokaasussa moodissa i [ppm] tai [tilavuus- %] |

k

=

1 kun arvon cgasr,w,i yksikkönä on [ppm] ja k = 10 000 kun arvon cgasr,w,i yksikkönä on [tilavuus- %]

k
  h

=

NOx-korjauskerroin [-]; käytetään NOx-päästölaskennassa (ks. 2.1.4 kohta)

u
  gas

=

kaasukomponenttikohtainen kerroin tai kaasukomponentin ja pakokaasun tiheyksien suhde [-]

qm

  ew,

  i

=

pakokaasun massavirta (märkä) moodissa i [kg/s]

c
  gas,

  i

=

päästöpitoisuus (märkä) raakapakokaasussa moodissa i [ppm] tai [tilavuus- %]

2.1.2   Muuttuvatilaiset (NRTC ja LSI-NRTC) testisyklit ja RMC-testit

Kaasupäästöjen kokonaismassa m
  gas [g/testi] testiä kohti lasketaan kertomalla ajan suhteen mukautetut hetkelliset pitoisuudet ja pakokaasuvirrat ja integroimalla testisykliin yhtälön (7-2) mukaisesti:

| | (7-2) |
| --- | --- |

Formula

(7-2)

jossa:

| ƒ | = | tietojen näytteenottotaajuus [Hz] |
| --- | --- | --- |
| k
  h | = | NOx-korjauskerroin [-]; käytetään vain NOx-päästölaskennassa |
| k | = | 1 kun arvon cgasr,w,i yksikkönä on [ppm] ja k = 10 000 kun arvon cgasr,w,

  i
  yksikkönä on [tilavuus-%] |
| u
  gas | = | komponenttikohtainen kerroin [-] (ks. 2.1.5 kohta) |
| N | = | mittausten lukumäärä [-] |
| qm

  ew,

  i | = | hetkellinen pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s] |
| c
  gas,

  i | = | hetkellinen päästöpitoisuus (märkä) raakapakokaasussa [ppm] tai [tilavuus-%] |

ƒ

=

tietojen näytteenottotaajuus [Hz]

k
  h

=

NOx-korjauskerroin [-]; käytetään vain NOx-päästölaskennassa

k

=

1 kun arvon cgasr,w,i yksikkönä on [ppm] ja k = 10 000 kun arvon cgasr,w,

  i
  yksikkönä on [tilavuus-%]

u
  gas

=

komponenttikohtainen kerroin [-] (ks. 2.1.5 kohta)

N

=

mittausten lukumäärä [-]

qm

  ew,

  i

=

hetkellinen pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s]

c
  gas,

  i

=

hetkellinen päästöpitoisuus (märkä) raakapakokaasussa [ppm] tai [tilavuus-%]

2.1.3   Pitoisuuden kuiva-märkämuunnos

Jos päästöt mitataan kuivana, mitattu kuivapitoisuus c
  d on muunnettava märkäpitoisuudeksi c
  w yhtälön (7-3) mukaisesti:

| | (7-3) |
| --- | --- |

Formula

(7-3)

jossa:

| k
  w | = | kuiva-märkämuunnoskerroin [-] |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | päästön kuivapitoisuus [ppm] tai [tilavuus-%] |

k
  w

=

kuiva-märkämuunnoskerroin [-]

c
  d

=

päästön kuivapitoisuus [ppm] tai [tilavuus-%]

Täydellisen palamisen osalta raakapakokaasun kuiva-märkämuunnoskerroin on muotoa k
  w,a [-] ja lasketaan yhtälöstä (7-4):

| | (7-4) |
| --- | --- |

Formula

(7-4)

jossa:

| H
  a | = | imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa] |
| --- | --- | --- |
| qm

  f,

  i | = | hetkellinen polttoainevirta [kg/s] |
| qm

  ad,

  i | = | hetkellinen kuivan imuilman massavirta, kg/s |
| p
  r | = | vedenpaine jäähdyttimen jälkeen [kPa] |
| p
  b | = | kokonaisilmanpaine [kPa] |
| w
  H | = | polttoaineen vetypitoisuus [% massasta] |
| k
  f | = | palamisen lisätilavuus [m3/kg polttoainetta] |

H
  a

=

imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa]

qm

  f,

  i

=

hetkellinen polttoainevirta [kg/s]

qm

  ad,

  i

=

hetkellinen kuivan imuilman massavirta, kg/s

p
  r

=

vedenpaine jäähdyttimen jälkeen [kPa]

p
  b

=

kokonaisilmanpaine [kPa]

w
  H

=

polttoaineen vetypitoisuus [% massasta]

k
  f

=

palamisen lisätilavuus [m3/kg polttoainetta]

kun:

| | (7-5) |
| --- | --- |

Formula

(7-5)

jossa:

| w
  H | = | polttoaineen vetypitoisuus [ % massasta] |
| --- | --- | --- |
| w
  N | = | polttoaineen typpipitoisuus [ % massasta] |
| w
  O | = | polttoaineen happipitoisuus [ % massasta] |

w
  H

=

polttoaineen vetypitoisuus [ % massasta]

w
  N

=

polttoaineen typpipitoisuus [ % massasta]

w
  O

=

polttoaineen happipitoisuus [ % massasta]

Yhtälössä (7-4) voidaan käyttää seuraavaa suhteen p
  r/p
  b oletusta:

| | (7-6) |
| --- | --- |

Formula

(7-6)

Epätäydellisen palamisen osalta (rikkaat polttoaineseokset) ja päästötesteissä, joissa ei tehdä suoraa ilmavirtamittausta, k
  w,a suositellaan laskettavaksi seuraavasti:

| | (7-7) |
| --- | --- |

Formula

(7-7)

jossa:

| c
  CO2 | = | CO2-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [tilavuus- %] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO | = | CO-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [ppm] |
| p
  r | = | vedenpaine jäähdyttimen jälkeen [kPa] |
| p
  b | = | kokonaisilmanpaine [kPa] |
| α | = | molaarinen vety-hiilisuhde |
| k
  w1 | = | imuilman kosteus [-] |

c
  CO2

=

CO2-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [tilavuus- %]

c
  CO

=

CO-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [ppm]

p
  r

=

vedenpaine jäähdyttimen jälkeen [kPa]

p
  b

=

kokonaisilmanpaine [kPa]

α

=

molaarinen vety-hiilisuhde

k
  w1

=

imuilman kosteus [-]

| | (7-8) |
| --- | --- |

Formula

(7-8)

2.1.4   Kosteuden ja lämpötilan NOx-korjaus

Koska NOx-päästöt ovat riippuvaisia ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava ympäröivän ilman lämpötilan ja kosteuden suhteen yhtälöissä (7-9) ja (7-10) annetuilla kertoimilla kh,D tai kh,G [-]. Kertoimia sovelletaan alueella 0–25 g H2O / kg kuivaa ilmaa.

| a) | Puristussytytysmoottoreissa | (7-9) |
| --- | --- | --- |

a)

Puristussytytysmoottoreissa

Formula

(7-9)

| b) | Kipinäsytytysmoottoreissa






  kh.G = 0,6272 + 44,030 × 10– 3 × Ha – 0,862 × 10– 3 × Ha
  2 | (7-10) |
| --- | --- | --- |

b)

Kipinäsytytysmoottoreissa

kh.G = 0,6272 + 44,030 × 10– 3 × Ha – 0,862 × 10– 3 × Ha
  2

(7-10)

jossa:

| H
  a | = | imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa] |
| --- | --- | --- |

H
  a

=

imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa]

2.1.5   Komponenttikohtainen kerroin u

Kaksi laskentamenetelmää kuvataan 2.1.5.1 ja 2.1.5.2 kohdassa. Näistä 2.1.5.1 kohdan menetelmä on suoraviivaisempi, sillä siinä käytetään taulukkomuotoisia u-arvoja komponentin ja pakokaasun tiheyden välisen suhteen määrittämiseen. 2.1.5.2 kohdan menetelmä on tarkempi sellaisten polttoainelaatujen osalta, jotka poikkeavat liitteen VIII eritelmistä, mutta se edellyttää polttoaineen koostumuksen alkuaineanalyysiä.

2.1.5.1   Taulukkoarvot

Arvot u
  gas voidaan laskea soveltamalla 2.1.5.2 kohdan yhtälöihin eräitä yksinkertaistuksia (arvoa λ ja imuilman olosuhteita koskeva oletus taulukon 7.1 mukaisesti.); arvot u
  gas annetaan taulukossa 7.1.

Taulukko 7.1

Raakapakokaasun u-arvo ja komponenttitiheydet (lasketaan päästöpitoisuuksille ilmoitettuna yksiköllä ppm)

| Polttoaine | re | | | Kaasu | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | rgas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (2) | | | |
| Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitettu etanoli
  (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Maakaasu/biometaani (3) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (4) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propaani | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butaani | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| Nestekaasu (5) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bensiini (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanoli
  (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Polttoaine

re

Kaasu

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

rgas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (2)

Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitettu etanoli

(ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

Maakaasu/biometaani (3)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (4)

0,001551

0,001128

0,000565

Propaani

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butaani

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

Nestekaasu (5)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Bensiini (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanoli

(E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

2.1.5.2   Lasketut arvot

Komponenttikohtainen arvo u
  gas,i voidaan laskea komponentin ja pakokaasun tiheyssuhteen perusteella tai vaihtoehtoisesti vastaavan moolimassojen suhteen perusteella [yhtälö (7-11) tai (7-12)]:

| | (7-11) |
| --- | --- |

Formula

(7-11)

tai

| | (7-12) |
| --- | --- |

Formula

(7-12)

jossa:

| M
  gas | = | kaasukomponentin moolimassa [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| M
  e,

  i | = | raakapakokaasun (märkä) hetkellinen moolimassa [g/mol] |
| ρ
  gas | = | kaasukomponentin tiheys [kg/m3] |
| ρ
  e,i | = | raakapakokaasun (märkä) hetkellinen tiheys [kg/m3] |

M
  gas

=

kaasukomponentin moolimassa [g/mol]

M
  e,

  i

=

raakapakokaasun (märkä) hetkellinen moolimassa [g/mol]

ρ
  gas

=

kaasukomponentin tiheys [kg/m3]

ρ
  e,i

=

raakapakokaasun (märkä) hetkellinen tiheys [kg/m3]

Pakokaasun moolimassa M
  e,i johdetaan yleisestä polttoaineen koostumuksesta CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
  olettaen, että palaminen on täydellinen, ja lasketaan yhtälöstä (7-13):

Formula

(7-13)

jossa:

| qm

  f,

  i | = | hetkellinen polttoaineen massavirta (märkä) [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  aw,

  i | = | hetkellinen imuilman massavirta (märkä) [kg/s] |
| α | = | molaarinen vety-hiilisuhde [-] |
| δ | = | molaarinen typpi-hiilisuhde [-] |
| ε | = | molaarinen happi-hiilisuhde [-] |
| γ | = | atomisen rikin ja hiilen suhde [-] |
| H
  a | = | imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa] |
| M
  a | = | kuivan imuilman moolimassa = 28,965 g/mol |

qm

  f,

  i

=

hetkellinen polttoaineen massavirta (märkä) [kg/s]

qm

  aw,

  i

=

hetkellinen imuilman massavirta (märkä) [kg/s]

α

=

molaarinen vety-hiilisuhde [-]

δ

=

molaarinen typpi-hiilisuhde [-]

ε

=

molaarinen happi-hiilisuhde [-]

γ

=

atomisen rikin ja hiilen suhde [-]

H
  a

=

imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa]

M
  a

=

kuivan imuilman moolimassa = 28,965 g/mol

Hetkellinen raakapakokaasun tiheys r
  e,

  i
  [kg/m3] lasketaan yhtälöstä (7-14):

| | (7-14) |
| --- | --- |

Formula

(7-14)

jossa:

| qm

  f,

  i | = | hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  ad,

  i | = | hetkellinen kuivan imuilman massavirta [kg/s] |
| H
  a | = | imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa] |
| k
  f | = | palamisen lisätilavuus [m3/kg polttoainetta] (ks. yhtälö 7-5) |

qm

  f,

  i

=

hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s]

qm

  ad,

  i

=

hetkellinen kuivan imuilman massavirta [kg/s]

H
  a

=

imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa]

k
  f

=

palamisen lisätilavuus [m3/kg polttoainetta] (ks. yhtälö 7-5)

2.1.6   Pakokaasun massavirta

2.1.6.1   Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan ilman ja polttoaineen virtaus soveltuvilla virtausmittareilla. Hetkellinen pakokaasuvirta qm

  ew,

  i
  [kg/s] lasketaan yhtälöstä (7-15):

| qm

  ew,

  i
  = qm

  aw,

  i
  - qm

  f,

  i | (7-15) |
| --- | --- |

qm

  ew,

  i
  = qm

  aw,

  i
  - qm

  f,

  i

(7-15)

jossa:

| qm

  aw,

  i | = | hetkellinen imuilman massavirta [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  f,

  i | = | hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s] |

qm

  aw,

  i

=

hetkellinen imuilman massavirta [kg/s]

qm

  f,

  i

=

hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s]

2.1.6.2   Merkkikaasumittausmenetelmä

Menetelmässä mitataan merkkikaasun pitoisuus pakokaasussa. Hetkellinen pakokaasuvirta q
  mew,i [kg/s] lasketaan yhtälöstä (7-16):

| | (7-16) |
| --- | --- |

Formula

(7-16)

jossa:

| qV

  t | = | merkkikaasuvirta [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| c
  mix,

  i | = | merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen [ppm] |
| r
  e | = | raakapakokaasun tiheys [kg/m3] |
| c
  b | = | merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa [ppm] |

qV

  t

=

merkkikaasuvirta [m3/s]

c
  mix,

  i

=

merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen [ppm]

r
  e

=

raakapakokaasun tiheys [kg/m3]

c
  b

=

merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa [ppm]

Merkkikaasun taustapitoisuus c
  b voidaan määrittää laskemalla välittömästi testiä ennen ja testin jälkeen mitatun taustapitoisuuden keskiarvo. Jos taustapitoisuus on alle 1 % merkkikaasun pitoisuudesta sekoittumisen jälkeen c
  mix,

  i
  suurimmalla pakokaasuvirralla, taustapitoisuus voidaan jättää huomiotta.

2.1.6.3   Ilmavirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmä

Menetelmään sisältyy pakokaasun massan laskeminen ilmavirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta. Hetkellinen pakokaasun massavirta q
  mew,

  i
  [kg/s] lasketaan yhtälöstä (7-17):

| | (7-17) |
| --- | --- |

Formula

(7-17)

kun:

| | (7-18) |
| --- | --- |
| | (7-19) |

Formula

(7-18)

Formula

(7-19)

jossa:

| qm

  aw,

  i | = | imuilman massavirta (märkä) [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | = | stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde [-] |
| λi | = | hetkellinen ilman ylimäärä [-] |
| c
  COd | = | CO-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [ppm] |
| c
  CO2d | = | CO2-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [ %] |
| c
  HCw | = | HC-pitoisuus raakapakokaasussa (märkä) [ppm C1] |
| α | = | molaarinen vety-hiilisuhde [-] |
| δ | = | molaarinen typpi-hiilisuhde [-] |
| ε | = | molaarinen happi-hiilisuhde [-] |
| γ | = | atomisen rikin ja hiilen suhde [-] |

qm

  aw,

  i

=

imuilman massavirta (märkä) [kg/s]

A/F
  st

=

stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde [-]

λi

=

hetkellinen ilman ylimäärä [-]

c
  COd

=

CO-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [ppm]

c
  CO2d

=

CO2-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [ %]

c
  HCw

=

HC-pitoisuus raakapakokaasussa (märkä) [ppm C1]

α

=

molaarinen vety-hiilisuhde [-]

δ

=

molaarinen typpi-hiilisuhde [-]

ε

=

molaarinen happi-hiilisuhde [-]

γ

=

atomisen rikin ja hiilen suhde [-]

2.1.6.4   Hiilitasemenetelmä, 1-vaiheinen menettely

Pakokaasun märkä massavirta qm

  ew,

  i
  [kg/s] voidaan laskea 1-vaiheisen yhtälön (7-20) avulla:

| | (7-20) |
| --- | --- |

Formula

(7-20)

kun hiilikerroin f
  c [-] saadaan seuraavasti:

| | (7-21) |
| --- | --- |

Formula

(7-21)

jossa:

| qm

  f,

  i | = | hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| w
  C | = | polttoaineen hiilipitoisuus [% massasta] |
| H
  a | = | imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa] |
| k
  fd | = | palamisen lisätilavuus (kuiva) [m3/kg polttoainetta] |
| c
  CO2d | = | CO2-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [ %] |
| c
  CO2d,a | = | CO2-pitoisuus ympäröivässä ilmassa (kuiva) [ %] |
| c
  COd | = | CO-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [ppm] |
| c
  HCw | = | HC-pitoisuus raakapakokaasussa (märkä) [ppm] |

qm

  f,

  i

=

hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s]

w
  C

=

polttoaineen hiilipitoisuus [% massasta]

H
  a

=

imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa]

k
  fd

=

palamisen lisätilavuus (kuiva) [m3/kg polttoainetta]

c
  CO2d

=

CO2-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [ %]

c
  CO2d,a

=

CO2-pitoisuus ympäröivässä ilmassa (kuiva) [ %]

c
  COd

=

CO-pitoisuus raakapakokaasussa (kuiva) [ppm]

c
  HCw

=

HC-pitoisuus raakapakokaasussa (märkä) [ppm]

Kerroin k
  fd [m3/kg polttoainetta] lasketaan yhtälöstä (7-22) kuivapitoisuutena vähentämällä palamisessa muodostunut vesi arvosta k
  f:

| k
  fd = k
  f – 0,11118 · w
  H | (7-22) |
| --- | --- |

k
  fd = k
  f – 0,11118 · w
  H

(7-22)

jossa:

| k
  f | = | polttoainekohtainen kerroin yhtälössä (7-5) [m3/kg polttoainetta] |
| --- | --- | --- |
| w
  H | = | polttoaineen vetypitoisuus [% massasta] |

k
  f

=

polttoainekohtainen kerroin yhtälössä (7-5) [m3/kg polttoainetta]

w
  H

=

polttoaineen vetypitoisuus [% massasta]

2.2   Laimennetut kaasupäästöt

2.2.1   Kaasupäästöjen massa

Pakokaasun massavirta mitataan vakiotilavuusnäytteenottojärjestelmällä (CVS), jossa voidaan käyttää syrjäytyspumppua (PDP), kriittisen virtauksen venturia (CFV) tai aliääniventuria (SSV).

Järjestelmissä, joissa massavirta on vakaa (joissa on lämmönvaihdin), epäpuhtauksien massa m
  gas [g/testi] määritetään yhtälöstä (7-23):

| m
  gas = k
  h · k · u
  gas · c
  gas · m
  ed | (7-23) |
| --- | --- |

m
  gas = k
  h · k · u
  gas · c
  gas · m
  ed

(7-23)

jossa:

| | u
  gas = pakokaasukomponentin tiheyden ja ilman tiheyden suhde, joka saadaan taulukosta 7.2 tai voidaan laskea yhtälöstä (7-34) [-] |
| --- | --- |

u
  gas = pakokaasukomponentin tiheyden ja ilman tiheyden suhde, joka saadaan taulukosta 7.2 tai voidaan laskea yhtälöstä (7-34) [-]

| | c
  gas = komponentin keskimääräinen korjattu taustapitoisuus (märkä), [ppm] tai [tilavuus- %] |
| --- | --- |

c
  gas = komponentin keskimääräinen korjattu taustapitoisuus (märkä), [ppm] tai [tilavuus- %]

| | k
  h = NOx-korjauskerroin [-]; käytetään vain NOx-päästölaskennassa |
| --- | --- |

k
  h = NOx-korjauskerroin [-]; käytetään vain NOx-päästölaskennassa

| | k = 1 kun arvon c
  gasr,w,

  i
  yksikkönä on [ppm], k = 10 000 kun arvon c
  gasr,w,

  i
  yksikkönä on [tilavuus-%] |
| --- | --- |

k = 1 kun arvon c
  gasr,w,

  i
  yksikkönä on [ppm], k = 10 000 kun arvon c
  gasr,w,

  i
  yksikkönä on [tilavuus-%]

| | m
  ed = laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana [kg/testi] |
| --- | --- |

m
  ed = laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana [kg/testi]

Jos järjestelmässä on ilman virtauksen kompensointi (ei lämmönvaihdinta), epäpuhtauksien massa m
  gas [g/testi] määritetään laskemalla hetkellisten päästöjen massa, integroimalla ja suorittamalla taustakorjaus yhtälöstä (7-24):

| | (7-24) |
| --- | --- |

Formula

(7-24)

jossa:

| c
  e | = | päästön pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [ppm] tai [tilavuus-%] |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | päästön pitoisuus (märkä) laimennusilmassa, [ppm] tai [tilavuus-%] |
| m
  ed,

  i | = | laimennetun pakokaasun massa aikavälin i aikana [kg] |
| m
  ed | = | laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana [kg] |
| u
  gas | = | arvo taulukosta 7.2 [-] |
| D | = | laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-] |
| k
  h | = | NOx-korjauskerroin [-]; käytetään vain NOx-päästölaskennassa laskeminen |
| k | = | 1 kun arvon c yksikkönä on [ppm], k = 10 000 kun arvon c yksikkönä on [tilavuus- %] |

c
  e

=

päästön pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [ppm] tai [tilavuus-%]

c
  d

=

päästön pitoisuus (märkä) laimennusilmassa, [ppm] tai [tilavuus-%]

m
  ed,

  i

=

laimennetun pakokaasun massa aikavälin i aikana [kg]

m
  ed

=

laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana [kg]

u
  gas

=

arvo taulukosta 7.2 [-]

D

=

laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-]

k
  h

=

NOx-korjauskerroin [-]; käytetään vain NOx-päästölaskennassa laskeminen

k

=

1 kun arvon c yksikkönä on [ppm], k = 10 000 kun arvon c yksikkönä on [tilavuus- %]

Pitoisuudet c
  gas, c
  e ja c
  d voivat olla eränäytteestä mitattuja arvoja (pussi; ei voida käyttää NOx:n eikä HC:n osalta) tai jatkuvasta mittauksesta integroimalla saatuja keskiarvoja. Myös m
  ed,

  i
  ilmoitetaan testisyklin ajalle integroituna keskiarvona.

Seuraavissa kohdissa esitetään miten tarvittavat arvot (c
  e, u
  gas ja m
  ed) lasketaan.

2.2.2   Pitoisuuden kuiva-märkämuunnos

Kaikki 2.2.1 kohdassa tarkoitetut kuivana mitatut pitoisuudet on muunnettava märkäpitoisuuksiksi yhtälön (7-3) mukaisesti.

2.2.2.1   Laimennettu pakokaasu

Kaikki kuivana mitatut pitoisuudet muunnetaan märkäpitoisuuksiksi käyttäen toista seuraavista yhtälöistä [(7-25) tai (7-26)]:

| | (7-25) |
| --- | --- |

Formula

(7-25)

tai

| | (7-26) |
| --- | --- |

Formula

(7-26)

jossa:

| α | = | polttoaineen molaarinen vety-hiilisuhde [-] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2w | = | CO2-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [tilavuus- %] |
| c
  CO2d | = | CO2-pitoisuus (kuiva) laimennetussa pakokaasussa [tilavuus- %] |

α

=

polttoaineen molaarinen vety-hiilisuhde [-]

c
  CO2w

=

CO2-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [tilavuus- %]

c
  CO2d

=

CO2-pitoisuus (kuiva) laimennetussa pakokaasussa [tilavuus- %]

Korjauskertoimessa k
  w2 otetaan huomioon sekä imu- että laimennusilmassa oleva vesimäärä, ja se lasketaan yhtälöstä (7-27):

| | (7-27) |
| --- | --- |

Formula

(7-27)

jossa:

| H
  a | = | imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa] |
| --- | --- | --- |
| H
  d | = | laimennusilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa] |
| D | = | laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-] |

H
  a

=

imuilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa]

H
  d

=

laimennusilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa]

D

=

laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-]

2.2.2.2   Laimennuskerroin

Laimennuskerroin D [-] (jota tarvitaan taustakorjauksen ja arvon k
  w2 laskennassa) lasketaan yhtälöstä (7-28):

| | (7-28) |
| --- | --- |

Formula

(7-28)

jossa:

| F
  S | = | stoikiometrinen kerroin [-] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,e | = | CO2-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [tilavuus- %] |
| c
  HC,e | = | HC-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [ppm C1] |
| c
  CO,e | = | CO-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [ppm] |

F
  S

=

stoikiometrinen kerroin [-]

c
  CO2,e

=

CO2-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [tilavuus- %]

c
  HC,e

=

HC-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [ppm C1]

c
  CO,e

=

CO-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [ppm]

Stoikiometrinen kerroin lasketaan yhtälöstä (7-29):

| | (7-29) |
| --- | --- |

Formula

(7-29)

jossa:

| α | = | polttoaineen molaarinen vety-hiilisuhde [-] |
| --- | --- | --- |

α

=

polttoaineen molaarinen vety-hiilisuhde [-]

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia stoikiometrisiä kertoimia, jos polttoaineen koostumus ei ole tiedossa:

| | F
  S (diesel) = 13,4 |
| --- | --- |

F
  S (diesel) = 13,4

| | FS
  (nestekaasu) = 11,6 |
| --- | --- |

FS
  (nestekaasu) = 11,6

| | FS
  (maakaasu) = 9,5 |
| --- | --- |

FS
  (maakaasu) = 9,5

| | FS
  (E10) = 13,3 |
| --- | --- |

FS
  (E10) = 13,3

| | FS
  (E85) = 11,5 |
| --- | --- |

FS
  (E85) = 11,5

Jos tehdään suora mittaus pakokaasuvirrasta, laimennuskerroin D [-] voidaan laskea yhtälöstä (7-30):

| | (7-30) |
| --- | --- |

Formula

(7-30)

jossa:

| | qV

  CVS = laimennetun pakokaasun tilavuusvirta [m3/s] |
| --- | --- |

qV

  CVS = laimennetun pakokaasun tilavuusvirta [m3/s]

| | qV

  ew = raakapakokaasun tilavuusvirta [m3/s] |
| --- | --- |

qV

  ew = raakapakokaasun tilavuusvirta [m3/s]

2.2.2.3   Laimennusilma

| k
  w,d = (1 – k
  w3) · 1,008 | (7-31) |
| --- | --- |

k
  w,d = (1 – k
  w3) · 1,008

(7-31)

kun

| | (7-32) |
| --- | --- |

Formula

(7-32)

jossa:

| H
  d | = | laimennusilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa] |
| --- | --- | --- |

H
  d

=

laimennusilman kosteus [g H2O / kg kuivaa ilmaa]

2.2.2.4   Taustakorjatun pitoisuuden määrittäminen

Epäpuhtauksien nettopitoisuuksien määrittämiseksi mitatuista pitoisuuksista on vähennettävä kaasumaisten epäpuhtauksien keskimääräiset taustapitoisuudet. Taustapitoisuuksien keskimääräiset arvot voidaan määrittää näytepussimenetelmällä tai jatkuvalla mittauksella ja integroimalla. Käytetään yhtälöä (7-33):

| | (7-33) |
| --- | --- |

Formula

(7-33)

jossa:

| c
  gas | = | kaasumaisen epäpuhtauden nettopitoisuus [ppm] tai [tilavuus- %] |
| --- | --- | --- |
| c
  gas,e | = | päästön pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [ppm] tai [tilavuus- %] |
| c
  d | = | päästön pitoisuus (märkä) laimennusilmassa, [ppm] tai [tilavuus- %] |
| D | = | laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-] |

c
  gas

=

kaasumaisen epäpuhtauden nettopitoisuus [ppm] tai [tilavuus- %]

c
  gas,e

=

päästön pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa [ppm] tai [tilavuus- %]

c
  d

=

päästön pitoisuus (märkä) laimennusilmassa, [ppm] tai [tilavuus- %]

D

=

laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-]

2.2.3   Komponenttikohtainen kerroin u

Laimennetun kaasun komponenttikohtainen kerroin u
  gas voidaan joko laskea yhtälöstä (7-34) tai ottaa taulukosta 7.2. Taulukossa 7.2 on oletuksena, että laimennetun pakokaasun tiheys on sama kuin ilman tiheys.

| | (7-34) |
| --- | --- |

Formula

(7-34)

jossa:

| M
  gas | = | kaasukomponentin moolimassa [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| M
  d,w | = | laimennetun pakokaasun moolimassa [g/mol] |
| M
  da,w | = | laimennusilman moolimassa [g/mol] |
| M
  r,w | = | raakapakokaasun moolimassa [g/mol] |
| D | = | laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-] |

M
  gas

=

kaasukomponentin moolimassa [g/mol]

M
  d,w

=

laimennetun pakokaasun moolimassa [g/mol]

M
  da,w

=

laimennusilman moolimassa [g/mol]

M
  r,w

=

raakapakokaasun moolimassa [g/mol]

D

=

laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-]

Taulukko 7.2

Laimennetun pakokaasun u-arvot (lasketaan päästöpitoisuuksille ilmoitettuna yksiköllä ppm)

| Polttoaine | ρe | | | Kaasu | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | rgas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (9) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (10) | | | |
| Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitettu etanoli (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Maakaasu/biometaani (11) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (12) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propaani | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butaani | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| Nestekaasu (13) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bensiini (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanoli (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Polttoaine

ρe

Kaasu

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

rgas [kg/m3]

2,053

1,250

(9)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (10)

Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitettu etanoli (ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

Maakaasu/biometaani (11)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (12)

0,001551

0,001128

0,000565

Propaani

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butaani

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

Nestekaasu (13)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Bensiini (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanoli (E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

2.2.4   Pakokaasun massavirran laskeminen

2.2.4.1   PDP-CVS-järjestelmä

Laimennetun pakokaasun massa m
  ed [kg/testi] syklin aikana lasketaan yhtälöstä (7-35), jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen avulla ± 6 K:n sisällä koko syklin ajan:

| | (7-35) |
| --- | --- |

Formula

(7-35)

jossa:

| V
  0 | = | testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun tilavuus [m3/rev] |
| --- | --- | --- |
| n
  P | = | pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana [rev/testi] |
| p
  p | = | absoluuttinen paine pumpun sisääntulossa [kPa] |
| | = | laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun sisääntulossa [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa |

V
  0

=

testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun tilavuus [m3/rev]

n
  P

=

pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana [rev/testi]

p
  p

=

absoluuttinen paine pumpun sisääntulossa [kPa]

Formula

=

laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun sisääntulossa [K]

1,293 kg/m3

=

ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensointi (ilman lämmönvaihdinta), laimennetun pakokaasun massa m
  ed,

  i
  [kg] aikavälin aikana lasketaan yhtälöstä (7-36):

| | (7-36) |
| --- | --- |

Formula

(7-36)

jossa:

| V
  0 | = | testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun tilavuus [m3/rev] |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | absoluuttinen paine pumpun sisääntulossa [kPa] |
| n
  P,

  i | = | pumpun kierrosten kokonaismäärä aikavälin i aikana |
| | = | laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun sisääntulossa [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa |

V
  0

=

testiolosuhteissa yhden kierroksen aikana pumpatun kaasun tilavuus [m3/rev]

p
  p

=

absoluuttinen paine pumpun sisääntulossa [kPa]

n
  P,

  i

=

pumpun kierrosten kokonaismäärä aikavälin i aikana

Formula

=

laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun sisääntulossa [K]

1,293 kg/m3

=

ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa

2.2.4.2   CFV-CVS-järjestelmä

Massavirta syklin aikana m
  ed [g/testi] lasketaan yhtälöstä (7-37), jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen avulla ± 11 K:n sisällä koko syklin ajan:

| | (7-37) |
| --- | --- |

Formula

(7-37)

jossa:

| t | = | syklin kestoaika [s] |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | kriittisen virtauksen venturin kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa |
| p
  p | = | absoluuttinen paine venturin sisääntulossa [kPa] |
| T | = | absoluuttinen lämpötila venturin sisääntulossa [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa |

t

=

syklin kestoaika [s]

K
  V

=

kriittisen virtauksen venturin kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa
  Formula

p
  p

=

absoluuttinen paine venturin sisääntulossa [kPa]

T

=

absoluuttinen lämpötila venturin sisääntulossa [K]

1,293 kg/m3

=

ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensointi (ilman lämmönvaihdinta), laimennetun pakokaasun massa aikavälin aikana m
  ed,

  i
  [kg] lasketaan yhtälöstä (7-38):

| | (7-38) |
| --- | --- |

Formula

(7-38)

jossa:

| Dti | = | testauksen aikaväli [s] |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | kriittisen virtauksen venturin kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa |
| p
  p | = | absoluuttinen paine venturin sisääntulossa [kPa] |
| T | = | absoluuttinen lämpötila venturin sisääntulossa [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa |

Dti

=

testauksen aikaväli [s]

K
  V

=

kriittisen virtauksen venturin kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa
  Formula

p
  p

=

absoluuttinen paine venturin sisääntulossa [kPa]

T

=

absoluuttinen lämpötila venturin sisääntulossa [K]

1,293 kg/m3

=

ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa

2.2.4.3   SSV-CVS-järjestelmä

Laimennetun pakokaasun massa syklin aikana m
  ed [kg/testi] lasketaan yhtälöstä (7-39), jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen avulla ± 11 K:n sisällä koko syklin ajan:

| m
  ed = 1,293 · qV

  SSV · Δt | (7-39) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 · qV

  SSV · Δt

(7-39)

jossa:

| 1,293 kg/m3 | = | ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | syklin kestoaika [s] |
| qV

  SSV | = | ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |

1,293 kg/m3

=

ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa

Δt

=

syklin kestoaika [s]

qV

  SSV

=

ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

kun:

| | (7-40) |
| --- | --- |

Formula

(7-40)

jossa:

| A
  0 | = | kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia = 0,0056940 |
| --- | --- | --- |
| d
  V | = | SSV:n kurkun läpimitta [mm] |
| C
  d | = | SSV:n purkauskerroin [-] |
| p
  p | = | absoluuttinen paine venturin sisääntulossa [kPa] |
| T
  in | = | lämpötila venturin sisääntulossa [K] |
| r
  p | = | SSV:n kurkun ja sisääntulon absoluuttisen staattisen paineen suhde,

  [-] |
| r
  D | = | SSV:n kurkun läpimitan suhde sisääntuloputken sisäläpimittaan

  [-] |

A
  0

=

kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia = 0,0056940
  Formula

d
  V

=

SSV:n kurkun läpimitta [mm]

C
  d

=

SSV:n purkauskerroin [-]

p
  p

=

absoluuttinen paine venturin sisääntulossa [kPa]

T
  in

=

lämpötila venturin sisääntulossa [K]

r
  p

=

SSV:n kurkun ja sisääntulon absoluuttisen staattisen paineen suhde,
  Formula
  [-]

r
  D

=

SSV:n kurkun läpimitan suhde sisääntuloputken sisäläpimittaan
  Formula
  [-]

Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensointi (ilman lämmönvaihdinta), laimennetun pakokaasun massa m
  ed,

  i
  [kg] aikavälin aikana lasketaan yhtälöstä (7-41):

| m
  ed,

  i
  = 1,293 · qV

  SSV · Δt
  i | (7-41) |
| --- | --- |

m
  ed,

  i
  = 1,293 · qV

  SSV · Δt
  i

(7-41)

jossa:

| 1,293 kg/m3 | = | ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa |
| --- | --- | --- |
| Δti | = | aikaväli [s] |
| qV

  SSV | = | SSV:n tilavuusvirta [m3/s] |

1,293 kg/m3

=

ilman tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa

Δti

=

aikaväli [s]

qV

  SSV

=

SSV:n tilavuusvirta [m3/s]

2.3   Hiukkaspäästön laskeminen

2.3.1   Muuttuvatilaiset (NRTC ja LSI-NRTC) testisyklit ja RMC

Hiukkasmassa lasketaan sen jälkeen, kun hiukkasnäytteen massalle on tehty 8.1.12.2.5 kohdan mukainen nostekorjaus.

2.3.1.1   Osavirtauslaimennusjärjestelmä

2.3.1.1.1.   Näytesuhteeseen perustuva laskelma

Syklin aikainen hiukkaspäästö m
  PM [g] lasketaan yhtälöstä (7-42):

| | (7-42) |
| --- | --- |

Formula

(7-42)

jossa:

| m
  f | = | syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa [mg] |
| --- | --- | --- |
| r
  s | = | keskimääräinen näytesuhde testisyklin aikana [-] |

m
  f

=

syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa [mg]

r
  s

=

keskimääräinen näytesuhde testisyklin aikana [-]

kun:

| | (7-43) |
| --- | --- |

Formula

(7-43)

jossa:

| m
  se | = | raakapakokaasun näytemassa syklin aikana [kg] |
| --- | --- | --- |
| m
  ew | = | raakapakokaasun kokonaismassa syklin aikana [kg] |
| m
  sep | = | hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg] |
| m
  sed | = | laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg] |

m
  se

=

raakapakokaasun näytemassa syklin aikana [kg]

m
  ew

=

raakapakokaasun kokonaismassa syklin aikana [kg]

m
  sep

=

hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg]

m
  sed

=

laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg]

Jos käytetään kokonaisnäytteenottojärjestelmää, m
  sep ja m
  sed ovat samat.

2.3.1.1.2.   Laimennussuhteeseen perustuva laskenta

Syklin aikainen hiukkaspäästö m
  PM [g] lasketaan yhtälöstä (7-44):

| | (7-44) |
| --- | --- |

Formula

(7-44)

jossa:

| m
  f | = | syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg] |
| m
  edf | = | ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana [kg] |

m
  f

=

syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa [mg]

m
  sep

=

hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg]

m
  edf

=

ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana [kg]

Ekvivalentti laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana m
  edf [kg] määritetään yhtälöstä (7-45):

| | (7-45) |
| --- | --- |

Formula

(7-45)

Kun:

| | (7-46) |
| --- | --- |
| | (7-47) |

Formula

(7-46)

Formula

(7-47)

jossa:

| qm

  edf,

  i | = | hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  ew,

  i | = | hetkellinen pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s] |
| r
  d,

  i | = | hetkellinen laimennussuhde [-] |
| qm

  dew,

  i | = | hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s] |
| qm

  dw,i | = | hetkellinen laimennusilman massavirta [kg/s] |
| ƒ | = | tietojen näytteenottotaajuus [Hz] |
| N | = | mittausten lukumäärä [-] |

qm

  edf,

  i

=

hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta [kg/s]

qm

  ew,

  i

=

hetkellinen pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s]

r
  d,

  i

=

hetkellinen laimennussuhde [-]

qm

  dew,

  i

=

hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s]

qm

  dw,i

=

hetkellinen laimennusilman massavirta [kg/s]

ƒ

=

tietojen näytteenottotaajuus [Hz]

N

=

mittausten lukumäärä [-]

2.3.1.2   Täysvirtauslaimennusjärjestelmä

Massapäästö lasketaan yhtälöstä (7-48):

| | (7-48) |
| --- | --- |

Formula

(7-48)

jossa:

| m
  f | = | on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | on hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg] |
| m
  ed | = | on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana [kg] |

m
  f

=

on syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa [mg]

m
  sep

=

on hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg]

m
  ed

=

on laimennetun pakokaasun massa syklin aikana [kg]

kun:

| m
  sep = m
  set – m
  ssd | (7-49) |
| --- | --- |

m
  sep = m
  set – m
  ssd

(7-49)

jossa:

| m
  set | = | hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa [kg] |
| --- | --- | --- |
| m
  ssd | = | toisiolaimennusilman massa [kg] |

m
  set

=

hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa [kg]

m
  ssd

=

toisiolaimennusilman massa [kg]

2.3.1.2.1.   Taustakorjaus

Hiukkasmassalle m m
  PM,c [g] voidaan tehdä taustakorjaus yhtälöllä (7-50):

| | (7-50) |
| --- | --- |

Formula

(7-50)

jossa:

| m
  f | = | syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg] |
| m
  sd | = | taustahiukkasnäyteanturin ottaman laimennusilman massa [kg] |
| m
  b | = | laimennusilmasta kerättyjen taustahiukkasten massa [mg] |
| m
  ed | = | laimennetun pakokaasun massa syklin aikana [kg] |
| D | = | laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-] |

m
  f

=

syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa [mg]

m
  sep

=

hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg]

m
  sd

=

taustahiukkasnäyteanturin ottaman laimennusilman massa [kg]

m
  b

=

laimennusilmasta kerättyjen taustahiukkasten massa [mg]

m
  ed

=

laimennetun pakokaasun massa syklin aikana [kg]

D

=

laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-]

2.3.2   Laskeminen erillisten moodien NRSC-testeissä

2.3.2.1   Laimennusjärjestelmä

Kaikkien laskelmien on perustuttava yksittäisten moodien i keskiarvoihin näytteenottoaikana.

| a) | Kun käytetään osavirtauslaimennusta, laimennetun pakokaasun ekvivalentti massavirta määritetään yhtälön (7-51) ja kuvassa 9.2 esitetyn virtausmittausjärjestelmän mukaisesti: | (7-51) |
| --- | --- | --- |
| | (7-52) |

a)

Kun käytetään osavirtauslaimennusta, laimennetun pakokaasun ekvivalentti massavirta määritetään yhtälön (7-51) ja kuvassa 9.2 esitetyn virtausmittausjärjestelmän mukaisesti:

Formula

(7-51)

Formula

(7-52)

jossa:

| qm

  edf | = | ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  ew | = | pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s] |
| r
  d | = | laimennussuhde [-] |
| qm

  dew | = | laimennetun pakokaasun massavirta (märkä), [kg/s] |
| qm

  dw | = | laimennusilman massavirta [kg/s] |

qm

  edf

=

ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta [kg/s]

qm

  ew

=

pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s]

r
  d

=

laimennussuhde [-]

qm

  dew

=

laimennetun pakokaasun massavirta (märkä), [kg/s]

qm

  dw

=

laimennusilman massavirta [kg/s]

| b) | Täysvirtauslaimennusjärjestelmässä arvoa qm

  dew käytetään arvona qm

  edf. |
| --- | --- |

b)

Täysvirtauslaimennusjärjestelmässä arvoa qm

  dew käytetään arvona qm

  edf.

2.3.2.2   Hiukkasmassavirran laskeminen

Syklin hiukkasmassavirta q
  mPM [g/h] lasketaan yhtälöstä (7-53), (7-56), (7-57) tai (7-58):

| a) | Yhden suodattimen menetelmässä: | (7-53) |
| --- | --- | --- |
| | (7-54) |
| | (7-55) |

a)

Yhden suodattimen menetelmässä:

Formula

(7-53)

Formula

(7-54)

Formula

(7-55)

jossa:

| qm

  PM | = | hiukkasmassavirta [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa [mg] |
| | = | keskimääräinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s] |
| qm

  edf

  i | = | ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) moodissa i [kg/s] |
| WFi | = | painotuskerroin moodissa i [-] |
| m
  sep | = | hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg] |
| m
  sep

  i | = | hiukkasnäytesuodattimen läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa moodissa i [kg] |
| N | = | mittausten lukumäärä [-] |

qm

  PM

=

hiukkasmassavirta [g/h]

m
  f

=

syklin aikana kerättyjen hiukkasnäytteiden massa [mg]

Formula

=

keskimääräinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s]

qm

  edf

  i

=

ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) moodissa i [kg/s]

WFi

=

painotuskerroin moodissa i [-]

m
  sep

=

hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa [kg]

m
  sep

  i

=

hiukkasnäytesuodattimen läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa moodissa i [kg]

N

=

mittausten lukumäärä [-]

| b) | Monen suodattimen menetelmässä: | (7-56) |
| --- | --- | --- |

b)

Monen suodattimen menetelmässä:

Formula

(7-56)

jossa:

| qm

  PM

  i | = | hiukkasmassavirta moodissa i [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f

  i | = | moodissa i kerätyn hiukkasnäytteen massa [mg] |
| qm

  edf

  i | = | ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) moodissa i [kg/s] |
| m
  sep

  i | = | hiukkasnäytesuodattimen läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa moodissa i [kg] |

qm

  PM

  i

=

hiukkasmassavirta moodissa i [g/h]

m
  f

  i

=

moodissa i kerätyn hiukkasnäytteen massa [mg]

qm

  edf

  i

=

ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) moodissa i [kg/s]

m
  sep

  i

=

hiukkasnäytesuodattimen läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa moodissa i [kg]

Testisyklin hiukkasmassa määritetään laskemalla yhteen yksittäisten moodien i keskiarvot näytteenottoajalta.

Hiukkasmassavirralle qm

  PM [g/h] tai qm

  PM

  i
  [g/h] voidaan tehdä taustakorjaus seuraavasti:

| c) | Yhden suodattimen menetelmässä: | (7-57) |
| --- | --- | --- |

c)

Yhden suodattimen menetelmässä:

Formula

(7-57)

jossa:

| qm

  PM | = | hiukkasmassavirta [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | kerätyn hiukkasnäytteen massa [mg] |
| m
  sep | = | hiukkasnäytesuodattimen läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa [kg] |
| m
  f,d | = | kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa [mg] |
| m
  d | = | hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennusilmanäytteen massa [kg] |
| Di | = | laimennuskerroin moodissa i [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-] |
| WFi | = | painotuskerroin moodissa i [-] |
| | = | keskimääräinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s] |

qm

  PM

=

hiukkasmassavirta [g/h]

m
  f

=

kerätyn hiukkasnäytteen massa [mg]

m
  sep

=

hiukkasnäytesuodattimen läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa [kg]

m
  f,d

=

kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa [mg]

m
  d

=

hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennusilmanäytteen massa [kg]

Di

=

laimennuskerroin moodissa i [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-]

WFi

=

painotuskerroin moodissa i [-]

Formula

=

keskimääräinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s]

| d) | Monen suodattimen menetelmässä: | (7-58) |
| --- | --- | --- |

d)

Monen suodattimen menetelmässä:

Formula

(7-58)

jossa:

| qm

  PM

  i | = | hiukkasmassavirta moodissa i [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f

  i | = | moodissa i kerätyn hiukkasnäytteen massa [mg] |
| m
  sep

  i | = | hiukkasnäytesuodattimen läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa moodissa i [kg] |
| m
  f,d | = | kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa [mg] |
| m
  d | = | hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennusilmanäytteen massa [kg] |
| D | = | laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-] |
| q
  medf

  i | = | ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) moodissa i [kg/s] |

qm

  PM

  i

=

hiukkasmassavirta moodissa i [g/h]

m
  f

  i

=

moodissa i kerätyn hiukkasnäytteen massa [mg]

m
  sep

  i

=

hiukkasnäytesuodattimen läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa moodissa i [kg]

m
  f,d

=

kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa [mg]

m
  d

=

hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennusilmanäytteen massa [kg]

D

=

laimennuskerroin [ks. 2.2.2.2 kohdan yhtälö (7-28)] [-]

q
  medf

  i

=

ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) moodissa i [kg/s]

Jos mittauksia tehdään enemmän kuin yksi, arvo m
  f,d/m
  d korvataan arvolla
  Formula
  .

2.4   Syklin työ ja ominaispäästöt

2.4.1   Kaasupäästöt

2.4.1.1   Muuttuvatilaiset (NRTC ja LSI-NRTC) testisyklit ja RMC

Tässä kohdassa viitataan raakapakokaasun osalta 2.1 kohtaan ja laimennetun pakokaasun osalta 2.2 kohtaan. Tulokseksi saatavat tehon P [kW] arvot integroidaan testiaikavälille. Kokonaistyö W
  act [kWh] lasketaan yhtälöstä (7-59):

| | (7-59) |
| --- | --- |

Formula

(7-59)

jossa:

| Pi | = | moottorin hetkellinen teho [kW] |
| --- | --- | --- |
| ni | = | moottorin hetkellinen pyörimisnopeus [rpm] |
| Ti | = | moottorin hetkellinen vääntömomentti [Nm] |
| W
  act | = | syklin kokonaistyö [kWh] |
| ƒ | = | tietojen näytteenottotaajuus [Hz] |
| N | = | mittausten lukumäärä [-] |

Pi

=

moottorin hetkellinen teho [kW]

ni

=

moottorin hetkellinen pyörimisnopeus [rpm]

Ti

=

moottorin hetkellinen vääntömomentti [Nm]

W
  act

=

syklin kokonaistyö [kWh]

ƒ

=

tietojen näytteenottotaajuus [Hz]

N

=

mittausten lukumäärä [-]

Jos liitteen VI lisäyksen 2 mukaisesti on asennettu apulaitteita, yhtälössä (7-59) ei tehdä mukautusta moottorin hetkellisen vääntömomentin arvoon. Tämän asetuksen liitteessä VI olevan 6.3.2 tai 6.3.3 kohdan mukaisesti, jos tarpeellisia apulaitteita, jotka olisi pitänyt asentaa testiä varten, ei ole asennettu, tai on asennettu apulaitteita, jotka olisi pitänyt poistaa, yhtälössä (7-59) käytettyä Ti
  :n arvoa mukautetaan yhtälöllä (7-60):

| T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX | (7-60) |
| --- | --- |

T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX

(7-60)

jossa:

| Ti

  ,meas | = | moottorin hetkellisen vääntömomentin mitattu arvo |
| --- | --- | --- |
| Ti,

  AUX | = | tämän asetuksen liitteessä VI olevassa 7.7.2.3.2 kohdassa määritetty apulaitteiden käytön edellyttämä vastaava vääntömomentin arvo. |

Ti

  ,meas

=

moottorin hetkellisen vääntömomentin mitattu arvo

Ti,

  AUX

=

tämän asetuksen liitteessä VI olevassa 7.7.2.3.2 kohdassa määritetty apulaitteiden käytön edellyttämä vastaava vääntömomentin arvo.

Ominaispäästöt e
  gas [g/kWh] lasketaan seuraavasti testisyklin tyypin mukaan.

| | (7-61) |
| --- | --- |

Formula

(7-61)

jossa:

| m
  gas | = | päästön kokonaismassa [g/testi] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | syklin kokonaistyö [kWh] |

m
  gas

=

päästön kokonaismassa [g/testi]

W
  act

=

syklin kokonaistyö [kWh]

Kun kyseessä on NRTC-testi, muiden kaasupäästöjen kuin CO2:n osalta lopullinen testitulos e
  gas [g/kWh] on kylmäkäynnistysajon ja kuumakäynnistysajon painotettu keskiarvo yhtälöstä (7-62):

| | (7-62) |
| --- | --- |

Formula

(7-62)

jossa:

| | m
  cold on kaasupäästöjen massa kylmäkäynnistys-NRTC-testissä [g] |
| --- | --- |

m
  cold on kaasupäästöjen massa kylmäkäynnistys-NRTC-testissä [g]

| | W
  act, cold on syklin kokonaistyö kylmäkäynnistys-NRTC-testissä [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, cold on syklin kokonaistyö kylmäkäynnistys-NRTC-testissä [kWh]

| | m
  hot on kaasupäästöjen massa kuumakäynnistys-NRTC-testissä [g] |
| --- | --- |

m
  hot on kaasupäästöjen massa kuumakäynnistys-NRTC-testissä [g]

| | W
  act, hot on syklin kokonaistyö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot on syklin kokonaistyö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [kWh]

Kun kyseessä on kuumakäynnistys-NRTC, lopullinen testitulos e
  CO2 [g/kWh] lasketaan CO2:n osalta yhtälöstä (7-63):

| | (7-63) |
| --- | --- |

Formula

(7-63)

jossa:

| | m
  CO2, hot on CO2-massapäästö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [g] |
| --- | --- |

m
  CO2, hot on CO2-massapäästö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [g]

| | W
  act, hot on syklin kokonaistyö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot on syklin kokonaistyö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [kWh]

2.4.1.2   Erillisten moodien NRSC

Ominaispäästöt e
  gas [g/kWh] lasketaan yhtälöstä (7-64):

| | (7-64) |
| --- | --- |

Formula

(7-64)

jossa:

| qm

  gas,

  i | = | moodin i keskimääräinen päästön massavirta [g/h] |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta) |
| WFi | = | painotuskerroin moodissa i [-] |

qm

  gas,

  i

=

moodin i keskimääräinen päästön massavirta [g/h]

Pi

=

moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta)

WFi

=

painotuskerroin moodissa i [-]

2.4.2   Hiukkaspäästöt

2.4.2.1   Muuttuvatilaiset (NRTC ja LSI-NRTC) testisyklit ja RMC

Hiukkasten ominaispäästöt lasketaan yhtälöstä (7-61), jossa arvot e
  gas [g/kWh] ja m
  gas [g/testi] korvataan arvoilla e
  PM [g/kWh] ja m
  PM [g/testi]:

| | (7-65) |
| --- | --- |

Formula

(7-65)

jossa:

| m
  PM | = | hiukkaspäästöjen kokonaismassa laskettuna 2.3.1.1 tai 2.3.1.2 kohdan mukaisesti [g/testi] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | syklin työ [kWh] |

m
  PM

=

hiukkaspäästöjen kokonaismassa laskettuna 2.3.1.1 tai 2.3.1.2 kohdan mukaisesti [g/testi]

W
  act

=

syklin työ [kWh]

Muuttuvatilaisen yhdistelmäsyklin (eli kylmäkäynnistys-NRTC ja kuumakäynnistys-NRTC) päästöt lasketaan 2.4.1.1 kohdassa esitetyllä tavalla.

2.4.2.2   Erillisten moodien NRSC

Hiukkasten ominaispäästöt e
  PM [g/kWh] lasketaan yhtälöstä (7-66) tai (7-67):

| a) | Yhden suodattimen menetelmässä: | (7-66) |
| --- | --- | --- |

a)

Yhden suodattimen menetelmässä:

Formula

(7-66)

jossa:

| Pi | = | moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | painotuskerroin moodissa i [-] |
| qm

  PM | = | hiukkasmassavirta [g/h] |

Pi

=

moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta)

WFi

=

painotuskerroin moodissa i [-]

qm

  PM

=

hiukkasmassavirta [g/h]

| b) | Monen suodattimen menetelmässä: | (7-67) |
| --- | --- | --- |

b)

Monen suodattimen menetelmässä:

Formula

(7-67)

jossa:

| Pi | = | moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | painotuskerroin moodissa i [-] |
| qm

  PM

  i | = | hiukkasmassavirta moodissa i [g/h] |

Pi

=

moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi
  = P
  max

  i
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta)

WFi

=

painotuskerroin moodissa i [-]

qm

  PM

  i

=

hiukkasmassavirta moodissa i [g/h]

Yhden suodattimen menetelmässä kunkin moodin tehollinen painotuskerroin WF
  e

  i
  lasketaan yhtälöstä (7-68):

| | (7-68) |
| --- | --- |

Formula

(7-68)

jossa:

| m
  sep

  i | = | hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa moodissa i [kg] |
| --- | --- | --- |
| | = | keskimääräinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta [kg/s] |
| qm

  edf

  i | = | ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta moodissa i [kg/s] |
| m
  sep | = | hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa [kg] |

m
  sep

  i

=

hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa moodissa i [kg]

Formula

=

keskimääräinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta [kg/s]

qm

  edf

  i

=

ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta moodissa i [kg/s]

m
  sep

=

hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa [kg]

Tehollisten painotuskertoimien arvo saa poiketa enintään 0,005 (absoluuttinen arvo) liitteen XVII lisäyksessä 1 luetelluista painotuskertoimista.

2.4.3   Jaksoittaisesti regeneroituvien päästöjenrajoitusjärjestelmien mukauttaminen

Kun kyseessä ovat jaksoittaisesti regeneroituvilla pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmillä (ks. liitteessä VI oleva 6.6.2 kohta) varustetut muut kuin luokan RLL moottorit, 2.4.1 ja 2.4.2 kohdan mukaisesti lasketut kaasu- ja hiukkaspäästöjen ominaispäästöt korjataan sovellettavalla kertovalla mukautustekijällä tai sovellettavalla summaavalla mukautustekijällä. Jos testin aikana ei tapahtunut jaksoittainen regeneraatio, sovelletaan mukautustekijää ylöspäin (k
  ru,m tai k
  ru,a). Jos testin aikana tapahtui jaksoittainen regeneraatio, sovelletaan mukautustekijää alaspäin (k
  rd,m tai k
  rd,a). Kun kyseessä on erillisten moodien NRSC, jossa kullekin moodille on määritetty mukautustekijät, niitä sovelletaan kuhunkin moodiin laskettaessa painotettua päästötulosta.

2.4.4   Huononemiskertoimen mukauttaminen

Myös 2.4.1 ja 2.4.2 kohdan mukaisesti lasketut kaasu- ja hiukkaspäästöjen ominaispäästöt, tapauksen mukaan myös 2.4.3 kohdan mukainen jaksoittaisen regeneraation mukautustekijä, mukautetaan sovellettavalla kertovalla tai summaavalla huononemiskertoimella, joka on määritetty liitteen III vaatimusten mukaisesti.

2.5   Laimennetun pakokaasuvirran kalibrointi (CVS) ja siihen liittyvät laskelmat

CVS-järjestelmä kalibroidaan käyttäen tarkkaa virtausmittaria ja kuristinlaitetta. Virtaus järjestelmän läpi mitataan eri rajoitusasetuksilla, ja järjestelmän säätöparametrit mitataan ja suhteutetaan virtaukseen.

Kalibroinnissa voidaan käyttää erityyppisiä virtausmittareita, esimerkiksi kalibroitua venturia, kalibroitua laminaarista virtausmittaria tai kalibroitua turbiinimittaria.

2.5.1   Syrjäytyspumppu (PDP)

Kaikki pumppuun liittyvät parametrit mitataan yhtaikaa niiden parametrien kanssa, jotka liittyvät pumpun kanssa sarjaan kytkettyyn kalibrointiventuriin. Laskettu virtaus (m3/min pumpun sisääntulossa absoluuttisessa paineessa ja lämpötilassa) kuvataan verrattuna korrelaatiofunktioon, joka on pumpun parametrien tietyn yhdistelmän arvo. Tämän jälkeen määritetään lineaarinen funktio, joka suhteuttaa pumpun virtauksen ja korrelaatiofunktion. Jos CVS:n käyttö on moninopeuksinen, kaikki käytettävät alueet on kalibroitava.

Lämpötila on pidettävä vakaana kalibroinnin aikana.

Kaikkien kalibrointiventurin ja CVS-pumpun välisten liitosten ja putkistojen vuodot on pidettävä alle 0,3 prosentissa alhaisimmasta virtauspisteestä (suurin rajoitus ja alhaisin PDP-nopeuspiste).

Ilman virtaus (qV

  CVS) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 6 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista vakio-oloissa m3/s-arvona käyttäen valmistajan ilmoittamaa menetelmää. Ilman virtaus muutetaan tämän jälkeen pumpun virtaukseksi (V
  0) kuutiometreinä pumpun kierrosta kohti (m3/rev) pumpun sisääntulon absoluuttisessa paineessa ja lämpötilassa käyttäen yhtälöä (7-69):

| | (7-69) |
| --- | --- |

Formula

(7-69)

jossa:

| qV

  CVS | = | ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| T | = | lämpötila pumpun sisääntulossa [K] |
| p
  p | = | absoluuttinen paine pumpun sisääntulossa [kPa] |
| n | = | pumpun kierrosnopeus [rev/s] |

qV

  CVS

=

ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T

=

lämpötila pumpun sisääntulossa [K]

p
  p

=

absoluuttinen paine pumpun sisääntulossa [kPa]

n

=

pumpun kierrosnopeus [rev/s]

Jotta paineen vaihtelut pumpussa ja pumpun luisto voidaan ottaa huomioon, lasketaan pumpun nopeuden, pumpun sisään- ja ulostulon välisen paine-eron ja pumpun absoluuttisen ulostulopaineen välinen korrelaatiokerroin (X
  0) [s/rev] yhtälöstä (7-70):

| | (7-70) |
| --- | --- |

Formula

(7-70)

jossa:

| Δp
  p | = | pumpun sisään- ja ulostulon välinen paine-ero [kPa] |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | absoluuttinen paine pumpun ulostulossa [kPa] |
| n | = | pumpun kierrosnopeus [rev/s] |

Δp
  p

=

pumpun sisään- ja ulostulon välinen paine-ero [kPa]

p
  p

=

absoluuttinen paine pumpun ulostulossa [kPa]

n

=

pumpun kierrosnopeus [rev/s]

Kalibrointia varten tehdään lineaarinen pienimmän neliösumman sovitus yhtälön (7-71) mukaisesti:

| V
  0 = D
  0 –m · X
  0 | (7-71) |
| --- | --- |

V
  0 = D
  0 –m · X
  0

(7-71)

jossa leikkauspiste D
  0 [m3/rev] ja kaltevuus m [m3/s] kuvaavat regressiolinjaa.

Jos CVS-järjestelmä on moninopeuksinen, pumpun eri virtausalueille muodostettujen kalibrointikäyrien on oltava lähes samansuuntaisia ja leikkauspistearvojen (D
  0) on suurennuttava, kun pumpun virtausalue pienenee.

Yhtälön avulla lasketut arvot saavat poiketa mitatusta V
  0-arvosta enintään ±0,5 prosenttia. Arvo m vaihtelee pumppukohtaisesti. Hiukkasten vaikutus vähentää ajan myötä pumpun luistoa, mitä pienentyneet m arvot kuvastavat. Tämän vuoksi on suoritettava kalibrointi pumpun käynnistyksen yhteydessä ja suurempien huoltojen jälkeen ja jos koko järjestelmän tarkastaminen ilmaisee pumpun luiston muuttuneen.

2.5.2   Kriittisen virtauksen venturi (CFV)

CFV:n kalibrointi perustuu kriittisen virtauksen venturin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on venturin sisääntulon paineen ja lämpötilan funktio.

Kriittisen virtauksen alueen määrittämiseksi K
  V on kuvattava venturin sisääntulopaineen funktiona. Kriittisellä (kuristetulla) virtauksella K
  V:n arvo on verrattain vakio. Paineen alentuessa (alipaineen kasvaessa) venturin kuristus poistuu ja K
  V pienenee, mikä ilmaisee, että CFV toimii sallitun alueen ulkopuolella.

Ilman virtaus (qV

  CVS) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 8 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista vakio-oloissa m3/s-arvona käyttäen valmistajan ilmoittamaa menetelmää. Kalibrointikerroin K
  V

  Formula
  lasketaan kunkin asetuksen kalibrointitiedoista yhtälöllä (7-72):

| | (7-72) |
| --- | --- |

Formula

(7-72)

jossa:

| qV

  SSV | = | ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| T | = | lämpötila venturin sisääntulossa [K] |
| p
  p | = | absoluuttinen paine venturin sisääntulossa [kPa] |

qV

  SSV

=

ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T

=

lämpötila venturin sisääntulossa [K]

p
  p

=

absoluuttinen paine venturin sisääntulossa [kPa]

Lasketaan keskimääräinen K
  V ja standardipoikkeama. Standardipoikkeama saa olla enintään ±0,3 % K
  V:n keskimääräisestä arvosta.

2.5.3   Aliääniventuri (SSV)

Aliääniventurin kalibrointi perustuu aliääniventurin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on sisääntulopaineen ja -lämpötilan ja aliääniventurin sisääntulon ja kurkun välisen paineenalennuksen funktio, kuten yhtälössä (7-40) esitetään.

Ilman virtaus (qV

  SSV) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 16 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista vakio-oloissa m3/s-arvona käyttäen valmistajan ilmoittamaa menetelmää. Lasketaan purkauskerroin kunkin asetuksen kalibrointitiedoista yhtälöllä (7-73):

| | (7-73) |
| --- | --- |

Formula

(7-73)

jossa:

| A
  0 | = | kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia |
| --- | --- | --- |
| qV

  SSV | = | ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| T
  in,V | = | lämpötila venturin sisääntulossa [K] |
| d
  V | = | SSV:n kurkun läpimitta [mm] |
| r
  p | = | SSV:n kurkun ja sisääntulon absoluuttisen staattisen paineen suhde = 1 – Δp/p
  p [-] |
| r
  D | = | SSV:n kurkun läpimitan d
  V suhde syöttöputken sisäläpimittaan D [-] |

A
  0

=

kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia
  Formula

qV

  SSV

=

ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T
  in,V

=

lämpötila venturin sisääntulossa [K]

d
  V

=

SSV:n kurkun läpimitta [mm]

r
  p

=

SSV:n kurkun ja sisääntulon absoluuttisen staattisen paineen suhde = 1 – Δp/p
  p [-]

r
  D

=

SSV:n kurkun läpimitan d
  V suhde syöttöputken sisäläpimittaan D [-]

Aliäänivirtauksen alueen määrittämiseksi C
  d on kuvattava Reynoldsin luvun Re funktiona SSV:n kurkussa. Re SSV:n kurkussa lasketaan yhtälöstä (7-74):

| | (7-74) |
| --- | --- |

Formula

(7-74)

kun

| | (7-75) |
| --- | --- |

Formula

(7-75)

jossa:

| A1 | = | kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia = 27,43831 |
| --- | --- | --- |
| qV

  SSV | = | ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| d
  V | = | SSV:n kurkun läpimitta [mm] |
| μ | = | kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti |
| b | = | 1,458 × 106 (empiirinen vakio) [kg/(m · s · K0,5)] |
| S | = | 110,4 (empiirinen vakio) [K] |

A1

=

kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia = 27,43831
  Formula

qV

  SSV

=

ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

d
  V

=

SSV:n kurkun läpimitta [mm]

μ

=

kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti

b

=

1,458 × 106 (empiirinen vakio) [kg/(m · s · K0,5)]

S

=

110,4 (empiirinen vakio) [K]

Koska qV

  SSV on syöte Re-yhtälössä, laskelmat aloitetaan tekemällä alustava olettamus kalibrointiventurin arvoksi qV

  SSV tai C
  d ja toistamalla laskelma, kunnes qV

  SSV konvergoi. Konvergointimenetelmän tarkkuuden on oltava vähintään 0,1 prosenttia.

Saatavalla kalibrointikäyrän sopivuusyhtälöllä laskettujen C
  d-arvojen on oltava ± 0,5 prosentin sisällä mitatuista C
  d-arvoista kussakin kalibrointipisteessä vähintään kuudessatoista pisteessä aliäänivirtauksen alueella.

2.6   Siirtymäkorjaus

2.6.1   Yleinen menettely

Tässä jaksossa kuvailtujen laskelmien avulla voidaan päätellä, mitätöikö kaasuanalysaattorin siirtymä testiaikavälin tulokset. Jos siirtymä ei mitätöi testiaikavälin tuloksia, testiaikavälin kaasuanalysaattorivasteet korjataan siirtymän osalta 2.6.2 kohdassa esitetyllä tavalla. Kaikissa myöhemmissä päästölaskelmissa on käytettävä siirtymäkorjattuja kaasuanalysaattorivasteita. Kaasuanalysaattorin siirtymän hyväksyttävä kynnysarvo testiaikavälin aikana määritetään liitteessä VI olevassa 8.2.2.2 kohdassa.

Yleisessä testimenettelyssä noudatetaan lisäyksen 1 vaatimuksia ja korvataan pitoisuudet xi
  tai
  Formula
  pitoisuuksilla ci
  tai
  Formula
  .

2.6.2   Laskentamenetelmä

Siirtymäkorjaus lasketaan yhtälöstä (7-76):

| | (7-76) |
| --- | --- |

Formula

(7-76)

jossa:

| ci

  driftcor | = | siirtymäkorjattu pitoisuus [ppm] |
| --- | --- | --- |
| c
  refzero | = | nollakaasun vertailupitoisuus, joka on yleensä nolla, ellei sen tiedetä olevan jokin muu [ppm] |
| c
  refspan | = | vertailukaasun viitepitoisuus [ppm] |
| c
  prespan | = | kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen ennen testiaikaväliä [ppm] |
| c
  postspan | = | kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen testiaikavälin jälkeen [ppm] |
| ci
  tai | = | kirjattu pitoisuus eli mitattu testin aikana ennen siirtymäkorjausta [ppm] |
| c
  prezero | = | kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen ennen testiaikaväliä [ppm] |
| c
  postzero | = | kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen testiaikavälin jälkeen [ppm] |

ci

  driftcor

=

siirtymäkorjattu pitoisuus [ppm]

c
  refzero

=

nollakaasun vertailupitoisuus, joka on yleensä nolla, ellei sen tiedetä olevan jokin muu [ppm]

c
  refspan

=

vertailukaasun viitepitoisuus [ppm]

c
  prespan

=

kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen ennen testiaikaväliä [ppm]

c
  postspan

=

kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen testiaikavälin jälkeen [ppm]

Formula

=

kirjattu pitoisuus eli mitattu testin aikana ennen siirtymäkorjausta [ppm]

c
  prezero

=

kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen ennen testiaikaväliä [ppm]

c
  postzero

=

kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen testiaikavälin jälkeen [ppm]

3.   Mooliperustaiset päästölaskelmat

3.1   Alaindeksit

| | Suure |
| --- | --- |
| abs | Absoluuttinen määrä |
| act | Todellinen määrä |
| air | Kuiva ilma |
| atmos | Ilmanpaineeseen liittyvä |
| bkgnd | Tausta |
| C | Hiili |
| cal | Kalibrointimäärä |
| CFV | Kriittisen virtauksen venturi |
| cor | Korjattu määrä |
| dil | Laimennusilma |
| dexh | Laimennettu pakokaasu |
| dry | Kuiva määrä |
| exh | Raakapakokaasu |
| exp | Odotettu määrä |
| eq | Vastaava määrä |
| fuel | Polttoaine |
| | Hetkellinen mittaus (esim. 1 Hz) |
| i | Sarjan jäsen |
| idle | Tila joutokäynnillä |
| in | Sisäänmenevä määrä |
| init | Alkuperäinen määrä, yleensä ennen päästötestiä |
| max | Suurin arvo (huippuarvo) |
| meas | Mitattu määrä |
| min | Pienin arvo |
| mix | Ilman moolimassa |
| out | Ulostuleva määrä |
| part | Osittainen määrä |
| PDP | Syrjäytyspumppu |
| raw | Raakapakokaasu |
| ref | Viitemäärä |
| rev | Kierros |
| sat | Kyllästetty tila |
| slip | Syrjäytyspumpun luisto |
| smpl | Otanta |
| span | Vertailumäärä |
| SSV | Aliääniventuri |
| std | Vakiomäärä |
| test | Testimäärä |
| total | Kokonaismäärä |
| uncor | Korjaamaton määrä |
| vac | Määrä alipaineessa |
| weight | Kalibrointipaino |
| wet | Märkä määrä |
| zero | Nollamäärä |

Suure

abs

Absoluuttinen määrä

act

Todellinen määrä

air

Kuiva ilma

atmos

Ilmanpaineeseen liittyvä

bkgnd

Tausta

C

Hiili

cal

Kalibrointimäärä

CFV

Kriittisen virtauksen venturi

cor

Korjattu määrä

dil

Laimennusilma

dexh

Laimennettu pakokaasu

dry

Kuiva määrä

exh

Raakapakokaasu

exp

Odotettu määrä

eq

Vastaava määrä

fuel

Polttoaine

Hetkellinen mittaus (esim. 1 Hz)

i

Sarjan jäsen

idle

Tila joutokäynnillä

in

Sisäänmenevä määrä

init

Alkuperäinen määrä, yleensä ennen päästötestiä

max

Suurin arvo (huippuarvo)

meas

Mitattu määrä

min

Pienin arvo

mix

Ilman moolimassa

out

Ulostuleva määrä

part

Osittainen määrä

PDP

Syrjäytyspumppu

raw

Raakapakokaasu

ref

Viitemäärä

rev

Kierros

sat

Kyllästetty tila

slip

Syrjäytyspumpun luisto

smpl

Otanta

span

Vertailumäärä

SSV

Aliääniventuri

std

Vakiomäärä

test

Testimäärä

total

Kokonaismäärä

uncor

Korjaamaton määrä

vac

Määrä alipaineessa

weight

Kalibrointipaino

wet

Märkä määrä

zero

Nollamäärä

3.2   Kemikaalitaseen symbolit

x
  dil/exh
  = laimennuskaasun tai ylimääräisen ilman määrä pakokaasun moolia kohti

x
  H2Oexh
  = veden määrä pakokaasussa pakokaasun moolia kohti

x
  Ccombdry
  = polttoaineesta peräisin olevan hiilen määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun moolia kohti

x
  H2Oexhdry
  = veden määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun kuivaa moolia kohti

x
  prod/intdry
  = kuivien stoikiometristen tuotteiden määrä imuilman kuivaa moolia kohti

x
  dil/exhdry
  = laimennuskaasun ja/tai ylimääräisen ilman määrä kuivan pakokaasun moolia kohti

x
  int/exhdry
  = varsinaisten palamistuotteiden tuottamiseksi tarvittavan imuilman määrä kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti

x
  raw/exhdry
  = laimentamattoman pakokaasun määrä (ilman ylimääräistä ilmaa) kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti

x
  O2intdry
  = imuilman O2-määrä kuivan imuilman moolia kohti

x
  CO2intdry
  = imuilman CO2-määrä kuivan imuilman moolia kohti

x
  H2Ointdry
  = imuilman H2O-määrä kuivan imuilman moolia kohti

x
  CO2int
  = imuilman CO2-määrä imuilman moolia kohti

x
  CO2int
  = laimennuskaasun CO2-määrä laimennuskaasun moolia kohti

x
  CO2dildry
  = laimennuskaasun CO2-määrä kuivan laimennuskaasun moolia kohti

x
  H2Odildry
  = laimennuskaasun H2O-määrä kuivan laimennuskaasun moolia kohti

x
  H2Odildry
  = laimennuskaasun H2O-määrä laimennuskaasun moolia kohti

x
  [emission]meas
  = mitatun päästön määrä näytteessä kyseisen kaasuanalysaattorin kohdalla

x
  [emission]dry
  = päästön määrä kuivan näytteen kuivaa moolia kohti

x
  H2O[emission]meas
  = veden määrä näytteessä päästön havainnointikohdassa

x
  H2Oint
  = veden määrä imuilmassa imuilman kosteusmittauksen perusteella

3.3   Perusparametrit ja -suhteet

3.3.1   Kuiva ilma ja kemikaalijakauma

Tässä jaksossa käytetään seuraavia kuivan ilman koostumusarvoja

| | x
  O2airdry = 0,209445 mol/mol |
| --- | --- |

x
  O2airdry = 0,209445 mol/mol

| | x
  Arairdry = 0,00934 mol/mol |
| --- | --- |

x
  Arairdry = 0,00934 mol/mol

| | x
  N2airdry = 0,78084 mol/mol |
| --- | --- |

x
  N2airdry = 0,78084 mol/mol

| | x
  CO2airdry = 375 μmol/mol |
| --- | --- |

x
  CO2airdry = 375 μmol/mol

Tässä jaksossa käytetään seuraavia moolimassoja tai efektiivisiä moolimassoja:

M
  air
  = 28,96559 g/mol (kuiva ilma)

M
  Ar
  = 39,948 g/mol (argon)

M
  C
  = 12,0107 g/mol (hiili)

M
  CO
  = 28,0101 g/mol (hiilimonoksidi)

M
  CO2
  = 44,0095 g/mol (hiilidioksidi)

M
  H
  = 1,00794 g/mol (atominen vety)

M
  H2
  = 2,01588 g/mol (molekulaarinen vety)

M
  H2O
  = 18,01528 g/mol (vesi)

M
  He
  = 4,002602 g/mol (helium)

M
  N
  = 14,0067 g/mol (atominen typpi)

M
  N2
  = 28,0134 g/mol (molekulaarinen typpi)

M
  Nox
  = 46,0055 g/mol (typen oksidit (*))

M
  O
  = 15,9994 g/mol (atominen happi)

M
  O2
  = 31,9988 g/mol (molekulaarinen happi)

M
  C3H8
  = 44,09562 g/mol (propaani)

M
  S
  = 32,065 g/mol (rikki)

M
  HC
  = 13,875389 g/mol (kokonaishiilivety (**))

| (**) | HC:n efektiivinen moolimassa määritetään käyttäen atomisen vedyn ja hiilen suhdetta (α) 1,85. |
| --- | --- |

(**)

| (*) | NOx:n efektiivinen moolimassa määritetään käyttäen NO2:n moolimassaa. |
| --- | --- |

(*)

Tässä jaksossa käytetään ideaalikaasuille seuraavaa molaarista kaasuvakiota R:

R = 8,314472J (mol · K)

Tässä jaksossa käytetään seuraavia laimennusilman ja laimennetun pakokaasun ominaislämpötilojen suhteita γ:

γ
  air
  = 1,399 (imuilman tai laimennusilman ominaislämpötilojen suhde)

γ
  dil
  = 1,399 (laimennetun pakokaasun ominaislämpötilojen suhde)

γ
  exh
  = 1,385 (raakapakokaasun ominaislämpötilojen suhde)

3.3.2   Märkä ilma

Tässä jaksossa kuvaillaan veden määrän määrittäminen ideaalikaasussa.

3.3.2.1   Veden höyrynpaine

Veden höyrynpaine, p
  H2O [kPa], tietyssä kyllästyslämpötilassa, T
  sat [K], lasketaan yhtälöstä (7-77) tai (7-78):

| a) | Kun kosteusmittaus on tehty ympäristön lämpötilassa 0–100 °C tai kun kosteusmittaus on tehty käyttäen alijäähtynyttä vettä ympäristön lämpötilassa – 50–0 °C: | (7-77) |
| --- | --- | --- |

a)

Kun kosteusmittaus on tehty ympäristön lämpötilassa 0–100 °C tai kun kosteusmittaus on tehty käyttäen alijäähtynyttä vettä ympäristön lämpötilassa – 50–0 °C:

Formula

(7-77)

jossa:

p
  H2O
  = veden höyrynpaine kyllästyslämpötilaolosuhteissa [kPa]

T
  sat
  = veden kyllästyslämpötila mittausolosuhteissa [K]

| b) | Kun kosteusmittaus on tehty käyttäen jäätä ympäristön lämpötilassa – 100–0) °C: | (7-78) |
| --- | --- | --- |

b)

Kun kosteusmittaus on tehty käyttäen jäätä ympäristön lämpötilassa – 100–0) °C:

Formula

(7-78)

jossa:

T
  sat
  = veden kyllästyslämpötila mittausolosuhteissa [K]

3.3.2.2   Kastepiste:

Jos kosteus mitataan kastepisteenä, veden määrä ideaalikaasussa, x
  H2O [mol/mol], saadaan yhtälöstä (7-79):

| | (7-79) |
| --- | --- |

Formula

(7-79)

jossa:

x
  H2O
  = veden määrä ideaalikaasussa [mol/mol]

p
  H2O
  = veden höyrynpaine mitatussa kastepisteessä, T
  sat=T
  dew [kPa]

p
  abs
  = märkä staattinen absoluuttinen paine kastepisteen mittauspaikassa [kPa]

3.3.2.3   Suhteellinen kosteus

Jos kosteus mitataan suhteellisena kosteutena RH %, veden määrä ideaalikaasussa, x
  H2O [mol/mol], lasketaan yhtälöstä (7-80):

| | (7-80) |
| --- | --- |

Formula

(7-80)

jossa:

RH %= suhteellinen kosteus [%]

p
  H2O
  = veden höyrynpaine 100 prosentin suhteellisessa kosteudessa suhteellisen kosteuden mittauspaikassa, T
  sat=T
  amb [kPa]

p
  abs
  = märkä staattinen absoluuttinen paine suhteellisen kosteuden mittauspaikassa [kPa]

3.3.2.4   Kastepisteen määrittäminen suhteellisesta kosteudesta ja kuivalämpötilasta

Jos kosteus mitataan suhteellisena kosteutena RH %, kastepiste T
  dew määritetään RH %:sta ja kuivalämpötilasta yhtälöllä (7-81):

Formula

(7-81)

jossa:

p
  H2O
  = veden höyrynpaine suhteutettuna suhteelliseen kosteuteen suhteellisen kosteuden mittauspaikassa, T
  sat = T
  amb

T
  dew
  = kastepiste määritettynä suhteellisen kosteuden ja kuivalämpötilan mittauksista

3.3.3   Polttoaineen ominaisuudet

Polttoaineen yleinen kemiallinen kaava on CH
  α
  O
  β
  S
  γ
  N
  δ
  , jossa α on atomisen vedyn ja hiilen suhde (H/C), β on atomisen hapen ja hiilen suhde (O/C), γ on atomisen rikin ja hiilen suhde (S/C) ja δ on atomisen typen ja hiilen suhde (N/C). Tämän kaavan perusteella voidaan laskea polttoaineen hiilen massaosuus w
  C. Dieselpolttoaineen osalta voidaan käyttää yksinkertaista kaavaa CH
  α
  O
  β
  . Polttoaineen koostumuksen oletusarvoina voidaan käyttää taulukon 7.3 arvoja.

Taulukko 7.3

Oletusarvot vertailupolttoaineiden atomisen vedyn ja hiilen suhteelle α, atomisen hapen ja hiilen suhteelle β, atomisen rikin ja hiilen suhteelle γ, atomisen typen ja hiilen suhteelle δ ja polttoaineen hiilen massaosuudelle w
  C

| Polttoaine | Atomisen vedyn, hapen, rikin ja typen suhde hiileen
  CHαOβSγNδ | Hiilen massaosuus, w
  C

  [g/g] |
| --- | --- | --- |
| Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy) | CH1,80O0S0N0 | 0,869 |
| Tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitettu etanoli (ED95) | CH2,92O0,46S0N0 | 0,538 |
| Bensiini (E10) | CH1,92O0,03S0N0 | 0,833 |
| Bensiini (E0) | CH1,85O0S0N0 | 0,866 |
| Etanoli (E85) | CH2,73O0,36S0N0 | 0,576 |
| Nestekaasu | CH2,64O0S0N0 | 0,819 |
| Maakaasu/biometaani | CH3,78O0,016S0N0 | 0,747 |

Polttoaine

Atomisen vedyn, hapen, rikin ja typen suhde hiileen

CHαOβSγNδ

Hiilen massaosuus, w
  C

[g/g]

Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy)

CH1,80O0S0N0

0,869

Tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitettu etanoli (ED95)

CH2,92O0,46S0N0

0,538

Bensiini (E10)

CH1,92O0,03S0N0

0,833

Bensiini (E0)

CH1,85O0S0N0

0,866

Etanoli (E85)

CH2,73O0,36S0N0

0,576

Nestekaasu

CH2,64O0S0N0

0,819

Maakaasu/biometaani

CH3,78O0,016S0N0

0,747

3.3.3.1   Hiilen massaosuuden wC laskeminen

Vaihtoehtona taulukon 7.3 oletusarvoille tai kun käytettävän vertailupolttoaineen oletusarvoja ei anneta, hiilen massaosuus w
  C voidaan laskea mitatuista polttoaineen ominaisuuksista yhtälöllä (7-82). Polttoaineelle määritetään arvot α ja β, jotka lisätään yhtälöön kaikissa tapauksissa, mutta arvoiksi γ ja δ voidaan haluttaessa asettaa nolla, jos niiden arvo on nolla taulukon 7.3 vastaavalla rivillä.

| | (7-82) |
| --- | --- |

Formula

(7-82)

jossa:

M
  C
  = hiilen moolimassa

α
  = palavan polttoaineseoksen atomisen vedyn ja hiilen suhde painotettuna molaarisen kulutuksen mukaan

M
  H
  = vedyn moolimassa

β
  = palavan polttoaineseoksen hapen ja hiilen suhde painotettuna molaarisen kulutuksen mukaan

M
  O
  = hapen moolimassa

γ
  = palavan polttoaineseoksen rikin ja hiilen suhde painotettuna molaarisen kulutuksen mukaan

M
  S
  = rikin moolimassa

δ
  = palavan polttoaineseoksen atomisen typen ja hiilen suhde painotettuna molaarisen kulutuksen mukaan

M
  N
  = typen moolimassa

3.3.4   HC:n kokonaispitoisuuden (THC) alkukontaminaation korjaus

HC:n mittaamista varten lasketaan x
  THC[THC-FID] käyttämällä liitteessä VI olevan 7.3.1.2 kohdan mukaista alkuperäistä THC-alkukontaminaation arvoa x
  THC[THC-FID]init yhtälössä (7-83):

| | (7-83) |
| --- | --- |

Formula

(7-83)

jossa:

x
  THC[THC-FID]cor
  = kontaminaatiokorjattu THC-pitoisuus [mol/mol]

x
  THC[THC-FID]uncorr
  = korjaamaton THC-pitoisuus [mol/mol]

x
  THC[THC-FID]init
  = THC-kontaminaation alkupitoisuus [mol/mol]

3.3.5   Virtauspainotettu keskipitoisuus

Joissakin tämän jakson kohdissa voi tiettyjen säännösten sovellettavuuden määrittämiseksi olla tarpeen laskea virtauspainotettu keskipitoisuus. Virtauspainotettu keskiarvo on määrän keskiarvo sen jälkeen, kun se on painotettu vastaavan virtauksen suhteen. Esimerkiksi jos kaasun pitoisuutta mitataan jatkuvasti moottorin raakapakokaasusta, sen virtauspainotettu keskipitoisuus on kirjattujen pitoisuuksien ja niitä vastaavien pakokaasumoolivirtojen tulojen summa jaettuna kirjattujen virtausarvojen summalla. CVS-järjestelmästä saatava pussipitoisuus on sama kuin virtauspainotettu keskipitoisuus, sillä CVS-järjestelmä virtauspainottaa itse pussin pitoisuuden. Tietty päästön virtauspainotettu keskipitoisuus voi olla odotettavissa aiempien samanlaisilla moottoreilla tai laitteilla tehtyjen testien perusteella.

3.4   Polttoaineen, imuilman ja pakokaasun kemikaalitaseet

3.4.1   Yleistä

Virtojen, virtojen sisältämän veden määrän ja virtojen aineosien märkäpitoisuuksien laskennassa voidaan käyttää polttoaineen, imuilman ja pakokaasun kemikaalitaseita. Kun tiedetään yksi joko polttoaineen, imuilman tai pakokaasun virta, voidaan kemikaalitaseiden avulla määrittää kaksi muuta. Toisin sanoen esimerkiksi raakapakokaasuvirta voidaan määrittää kemikaalitaseiden ja joko imuilmavirran tai polttoainevirran perusteella.

3.4.2   Kemikaalitaseiden käyttöä edellyttävät menettelyt

Kemikaalitaseita tarvitaan määritettäessä seuraavia:

| a) | Veden määrä laimennetussa tai raakapakokaasussa, x
  H2Oexh, kun sitä vesimäärää, joka tarvitaan näytteenottojärjestelmän poistamaa vettä vastaavan korjauksen tekemiseksi, ei mitata. |
| --- | --- |

a)

Veden määrä laimennetussa tai raakapakokaasussa, x
  H2Oexh, kun sitä vesimäärää, joka tarvitaan näytteenottojärjestelmän poistamaa vettä vastaavan korjauksen tekemiseksi, ei mitata.

| b) | Laimennusilman virtauspainotettu keskiosuus laimennetussa pakokaasussa, x
  dil/exh, kun laimennusilmavirtaa ei mitata taustapäästökorjauksen tekemistä varten. On huomattava, että jos kemikaalitaseita käytetään tähän tarkoitukseen, pakokaasua pidetään stoikiometrisenä, vaikka se ei sitä olisikaan. |
| --- | --- |

b)

Laimennusilman virtauspainotettu keskiosuus laimennetussa pakokaasussa, x
  dil/exh, kun laimennusilmavirtaa ei mitata taustapäästökorjauksen tekemistä varten. On huomattava, että jos kemikaalitaseita käytetään tähän tarkoitukseen, pakokaasua pidetään stoikiometrisenä, vaikka se ei sitä olisikaan.

3.4.3   Kemikaalitaseisiin liittyvä menettely

Kemikaalitaseisiin liittyvissä laskelmissa käytetään yhtälöjärjestelmää, joka edellyttää iterointia. Enintään kolmen seuraavan suureen alkuarvot arvataan: veden määrä mitattavassa virrassa, x
  H2Oexh, laimennusilman osuus laimennetussa pakokaasussa (tai ilman ylimäärä raakapakokaasussa), x
  dil/exh, sekä tuotteiden määrä hiililuvun 1 perusteella kuivan mitatun virran kuivaa moolia kohti, x
  Ccombdry. Kemikaalitaseessa voidaan käyttää palamisilman kosteuden ja laimennusilman kosteuden aikapainotettuja keskiarvoja sillä edellytyksellä, että palamisilman ja laimennusilman kosteus pysyy toleranssin ± 0,0025 mol/mol sisällä kunkin suureen testiaikavälin aikaisesta keskiarvosta. Kunkin päästöpitoisuuden, x, ja vesimäärän, x
  H2Oexh, osalta on määritettävä niiden täysin kuivat pitoisuudet, x
  dry ja x
  H2Oexhdry. Lisäksi on käytettävä polttoaineen atomisen vedyn ja hiilen suhdetta, hapen ja hiilen suhdetta,, ja hiilen massaosuutta, w
  C. Testipolttoaineen osalta voidaan käyttää arvoja ja tai taulukosta 7.3 saatavia oletusarvoja.

Kemikaalitase täydennetään seuraavien vaiheiden mukaisesti:

| a) | Mitatut pitoisuudet, kuten x
  CO2meas, x
  NOmeas ja x
  H2Oint, muunnetaan kuivapitoisuuksiksi jakamalla ne arvolla 1 miinus arvojen mittauksen aikana läsnä olleen veden määrä, esimerkiksi x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas ja x
  H2Oint. Jos veden määrä ”märän” mittauksen aikana on sama kuin tuntematon veden määrä pakokaasuvirrassa, x
  H2Oexh, arvo on ratkaistava iteratiivisesti yhtälöjärjestelmässä. Jos mitataan vain NOx:n kokonaisarvo eikä arvoja NO ja NO2 erikseen, on kemikaalitaseita varten hyvän teknisen käytännön mukaisesti arvioitava NOx:n kokonaismäärän jakautuminen NO:n ja NO2:n välillä. NOx:n moolipitoisuuden, x
  NOx, voidaan olettaa olevan 75 prosenttia NO:ta ja 25 prosenttia NO2:ta. NO2:ta sisältävien jälkikäsittelyjärjestelmien osalta voidaan olettaa, että x
  NOx on 25 prosenttia NO:ta ja 75 prosenttia NO2:ta. NOx-päästöjen massan laskennassa on käytettävä NO2:n moolimassaa NOx:n todellisena kokonaismoolimassana riippumatta siitä, mikä on NO2:n todellinen osuus NOx:stä. |
| --- | --- |

a)

Mitatut pitoisuudet, kuten x
  CO2meas, x
  NOmeas ja x
  H2Oint, muunnetaan kuivapitoisuuksiksi jakamalla ne arvolla 1 miinus arvojen mittauksen aikana läsnä olleen veden määrä, esimerkiksi x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas ja x
  H2Oint. Jos veden määrä ”märän” mittauksen aikana on sama kuin tuntematon veden määrä pakokaasuvirrassa, x
  H2Oexh, arvo on ratkaistava iteratiivisesti yhtälöjärjestelmässä. Jos mitataan vain NOx:n kokonaisarvo eikä arvoja NO ja NO2 erikseen, on kemikaalitaseita varten hyvän teknisen käytännön mukaisesti arvioitava NOx:n kokonaismäärän jakautuminen NO:n ja NO2:n välillä. NOx:n moolipitoisuuden, x
  NOx, voidaan olettaa olevan 75 prosenttia NO:ta ja 25 prosenttia NO2:ta. NO2:ta sisältävien jälkikäsittelyjärjestelmien osalta voidaan olettaa, että x
  NOx on 25 prosenttia NO:ta ja 75 prosenttia NO2:ta. NOx-päästöjen massan laskennassa on käytettävä NO2:n moolimassaa NOx:n todellisena kokonaismoolimassana riippumatta siitä, mikä on NO2:n todellinen osuus NOx:stä.

| b) | Tämän kohdan d alakohdassa esitetyt yhtälöt (7-82)–(7-99) syötetään tietokoneohjelmaan, jolla voidaan iteratiivisesti ratkaista arvot x
  H2Oexh, x
  Ccombdry ja x
  dil/exh. Suureiden x
  H2Oexh, x
  Ccombdry ja x
  dil/exh alkuarvot on arvattava hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Veden määrä alkuarvoksi suositellaan määrää, joka on noin kaksi kertaa imu- tai laimennusilman veden määrä. Suureen x
  Ccombdry alkuarvoksi suositellaan mitattujen CO2-, CO- ja THC-arvojen summaa. Suureen x
  dil alkuarvoksi suositellaan arvoa 0,75:n ja 0,95:n väliltä, esimerkiksi arvoa 0,8. Arvoja iteroidaan yhtälöjärjestelmässä, kunnes kaikki viimeisimmät päivitetyt arvaukset ovat ±1 prosentin sisällä vastaavista viimeisimmistä lasketuista arvoista. |
| --- | --- |

b)

Tämän kohdan d alakohdassa esitetyt yhtälöt (7-82)–(7-99) syötetään tietokoneohjelmaan, jolla voidaan iteratiivisesti ratkaista arvot x
  H2Oexh, x
  Ccombdry ja x
  dil/exh. Suureiden x
  H2Oexh, x
  Ccombdry ja x
  dil/exh alkuarvot on arvattava hyvän teknisen käytännön mukaisesti. Veden määrä alkuarvoksi suositellaan määrää, joka on noin kaksi kertaa imu- tai laimennusilman veden määrä. Suureen x
  Ccombdry alkuarvoksi suositellaan mitattujen CO2-, CO- ja THC-arvojen summaa. Suureen x
  dil alkuarvoksi suositellaan arvoa 0,75:n ja 0,95:n väliltä, esimerkiksi arvoa 0,8. Arvoja iteroidaan yhtälöjärjestelmässä, kunnes kaikki viimeisimmät päivitetyt arvaukset ovat ±1 prosentin sisällä vastaavista viimeisimmistä lasketuista arvoista.

| c) | Tämän kohdan d alakohdassa esitetyssä yhtälöjärjestelmässä käytetään seuraavia symboleja ja alaindeksejä; x:n yksikkönä on mol/mol.






  Symboli | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| x
  dil/exh | Laimennuskaasun tai ylimääräisen ilman määrä pakokaasun moolia kohti |
| x
  H2Oexh | H2O:n määrä pakokaasussa pakokaasun moolia kohti |
| x
  Ccombdry | Polttoaineesta peräisin olevan hiilen määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun moolia kohti |
| x
  H2Oexhdry | Veden määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun kuivaa pakokaasun moolia kohti |
| x
  prod/intdry | Kuivien stoikiometristen tuotteiden määrä imuilman kuivaa moolia kohti |
| x
  dil/exhdry | Laimennuskaasun ja/tai ylimääräisen ilman määrä kuivan pakokaasun moolia kohti |
| x
  int/exhdry | Varsinaisten palamistuotteiden tuottamiseksi tarvittavan imuilman määrä kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti |
| x
  raw/exhdry | Laimentamattoman pakokaasun määrä (ilman ylimääräistä ilmaa) kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti |
| x
  O2intdry | Imuilman O2-määrä kuivan imuilman moolia kohti; oletuksena voidaan käyttää arvoa x
  O2intdry = 0,209445 mol/mol |
| x
  CO2intdry | Imuilman CO2-määrä kuivan imuilman moolia kohti; x
  CO2intdry = 375 μmol/mol voidaan käyttää, mutta todellisen pitoisuuden mittaamista imuilmassa suositellaan |
| x
  H2Ointdry | Imuilman H2O-määrä kuivan imuilman moolia kohti |
| x
  CO2int | Imuilman CO2-määrä imuilman moolia kohti |
| x
  CO2dil | Laimennuskaasun CO2-määrä laimennuskaasun moolia kohti |
| x
  CO2dildry | Laimennuskaasun CO2-määrä kuivan laimennuskaasun moolia kohti; jos laimentimena käytetään ilmaa, oletusta x
  CO2dildry = 375 μmol/mol voidaan käyttää, mutta todellisen pitoisuuden mittaamista imuilmassa suositellaan |
| x
  H2Odildry | Laimennuskaasun H2O-määrä kuivan laimennuskaasun moolia kohti |
| x
  H2Odil | Laimennuskaasun H2O-määrä laimennuskaasun moolia kohti |
| x
  [emission]meas | Mitatun päästön määrä näytteessä kyseisen kaasuanalysaattorin kohdalla |
| x
  [emission]dry | Päästön määrä kuivan näytteen kuivaa moolia kohti |
| x
  H2O[emission]meas | Veden määrä näytteessä päästön havainnointikohdassa; nämä arvot on mitattava tai estimoitava 9.3.2.3.1 kohdan mukaisesti |
| x
  H2Oint | Veden määrä imuilmassa imuilman kosteusmittauksen perusteella |
| K
  H2Ogas | Vesi-kaasureaktion tasapainokerroin. 3,5 tai voidaan laskea oma arvo hyvän teknisen käytännön mukaisesti. |
| α | Palavan polttoaineseoksen atomisen vedyn ja hiilen suhde (CHαOβ) painotettuna molaarisen kulutuksen mukaan |
| β | Palavan polttoaineseoksen hapen ja hiilen suhde (CHαOβ) painotettuna molaarisen kulutuksen mukaan |

c)

Tämän kohdan d alakohdassa esitetyssä yhtälöjärjestelmässä käytetään seuraavia symboleja ja alaindeksejä; x:n yksikkönä on mol/mol.

Symboli

Kuvaus

x
  dil/exh

Laimennuskaasun tai ylimääräisen ilman määrä pakokaasun moolia kohti

x
  H2Oexh

H2O:n määrä pakokaasussa pakokaasun moolia kohti

x
  Ccombdry

Polttoaineesta peräisin olevan hiilen määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun moolia kohti

x
  H2Oexhdry

Veden määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun kuivaa pakokaasun moolia kohti

x
  prod/intdry

Kuivien stoikiometristen tuotteiden määrä imuilman kuivaa moolia kohti

x
  dil/exhdry

Laimennuskaasun ja/tai ylimääräisen ilman määrä kuivan pakokaasun moolia kohti

x
  int/exhdry

Varsinaisten palamistuotteiden tuottamiseksi tarvittavan imuilman määrä kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti

x
  raw/exhdry

Laimentamattoman pakokaasun määrä (ilman ylimääräistä ilmaa) kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti

x
  O2intdry

Imuilman O2-määrä kuivan imuilman moolia kohti; oletuksena voidaan käyttää arvoa x
  O2intdry = 0,209445 mol/mol

x
  CO2intdry

Imuilman CO2-määrä kuivan imuilman moolia kohti; x
  CO2intdry = 375 μmol/mol voidaan käyttää, mutta todellisen pitoisuuden mittaamista imuilmassa suositellaan

x
  H2Ointdry

Imuilman H2O-määrä kuivan imuilman moolia kohti

x
  CO2int

Imuilman CO2-määrä imuilman moolia kohti

x
  CO2dil

Laimennuskaasun CO2-määrä laimennuskaasun moolia kohti

x
  CO2dildry

Laimennuskaasun CO2-määrä kuivan laimennuskaasun moolia kohti; jos laimentimena käytetään ilmaa, oletusta x
  CO2dildry = 375 μmol/mol voidaan käyttää, mutta todellisen pitoisuuden mittaamista imuilmassa suositellaan

x
  H2Odildry

Laimennuskaasun H2O-määrä kuivan laimennuskaasun moolia kohti

x
  H2Odil

Laimennuskaasun H2O-määrä laimennuskaasun moolia kohti

x
  [emission]meas

Mitatun päästön määrä näytteessä kyseisen kaasuanalysaattorin kohdalla

x
  [emission]dry

Päästön määrä kuivan näytteen kuivaa moolia kohti

x
  H2O[emission]meas

Veden määrä näytteessä päästön havainnointikohdassa; nämä arvot on mitattava tai estimoitava 9.3.2.3.1 kohdan mukaisesti

x
  H2Oint

Veden määrä imuilmassa imuilman kosteusmittauksen perusteella

K
  H2Ogas

Vesi-kaasureaktion tasapainokerroin. 3,5 tai voidaan laskea oma arvo hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

α

Palavan polttoaineseoksen atomisen vedyn ja hiilen suhde (CHαOβ) painotettuna molaarisen kulutuksen mukaan

β

Palavan polttoaineseoksen hapen ja hiilen suhde (CHαOβ) painotettuna molaarisen kulutuksen mukaan

| d) | Arvot x
  dil/exh, x
  H2Oexh ja x
  Ccombdry ratkaistaan iteratiivisesti seuraavien yhtälöiden avulla [(7-84)–(7-101)]: | (7-84) |
| --- | --- | --- |
| | (7-85) |
| | (7-86) |
| | (7-87) |
| | (7-88) |
| | (7-89) |
| | (7-90) |
| | (7-91) |
| | (7-92) |
| | (7-93) |
| | (7-94) |
| | (7-95) |
| | (7-96) |
| | (7-97) |
| | (7-98) |
| | (7-99) |
| | (7-100) |
| | (7-101) |

d)

Arvot x
  dil/exh, x
  H2Oexh ja x
  Ccombdry ratkaistaan iteratiivisesti seuraavien yhtälöiden avulla [(7-84)–(7-101)]:

Formula

(7-84)

Formula

(7-85)

Formula

(7-86)

Formula

(7-87)

Formula

(7-88)

Formula

(7-89)

Formula

(7-90)

Formula

(7-91)

Formula

(7-92)

Formula

(7-93)

Formula

(7-94)

Formula

(7-95)

Formula

(7-96)

Formula

(7-97)

Formula

(7-98)

Formula

(7-99)

Formula

(7-100)

Formula

(7-101)

Kemikaalitaselaskennan lopuksi lasketaan moolivirta 3.5.3 ja 3.6.3 kohdan mukaisesti.

3.4.4   NOx-arvon kosteuskorjaus

Kaikki NOx-pitoisuudet, myös laimennusilman taustapitoisuudet, on korjattava imuilman kosteuden osalta käyttäen yhtälöä (7-102) tai (7-103):

| a) | Puristussytytysmoottorit:







  x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (9,953 · x
  H2O + 0,832) | (7-102) |
| --- | --- | --- |

a)

Puristussytytysmoottorit:

x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (9,953 · x
  H2O + 0,832)

(7-102)

| b) | Kipinäsytytysmoottorit:







  x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (18,840 · x
  H2O + 0,68094) | (7-103) |
| --- | --- | --- |

b)

Kipinäsytytysmoottorit:

x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (18,840 · x
  H2O + 0,68094)

(7-103)

jossa:

| x
  NOxuncor | = | pakokaasun korjaamaton NOx-moolipitoisuus [μmol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O | = | veden määrä imuilmassa [mol/mol] |

x
  NOxuncor

=

pakokaasun korjaamaton NOx-moolipitoisuus [μmol/mol]

x
  H2O

=

veden määrä imuilmassa [mol/mol]

3.5   Kaasumaiset raakapäästöt

3.5.1   Kaasupäästöjen massa

Kaasumaisen päästön testikohtaisen kokonaismassan m
  gas [g/testi] laskemiseksi sen moolipitoisuus kerrotaan sen vastaavalla moolivirralla ja pakokaasun moolimassalla. Sen jälkeen suoritetaan integrointi testisyklille [yhtälö (7-104)]:

| | (7-104) |
| --- | --- |

Formula

(7-104)

jossa:

| M
  gas | = | geneerisen kaasupäästön moolimassa [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s] |
| x
  gas | = | geneerisen kaasun hetkellinen moolipitoisuus (märkä) [mol/mol] |
| t | = | aika [s] |

M
  gas

=

geneerisen kaasupäästön moolimassa [g/mol]

ṅ
  exh

=

pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s]

x
  gas

=

geneerisen kaasun hetkellinen moolipitoisuus (märkä) [mol/mol]

t

=

aika [s]

Koska yhtälö (7-104) on ratkaistava numeerisen integroinnin avulla, se muunnetaan yhtälöksi (7-105):

| ⇒ | (7-105) |
| --- | --- |

Formula

Formula

(7-105)

jossa:

| M
  gas | = | geneerisen päästön moolimassa [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s] |
| x
  gas

  i | = | geneerisen kaasun hetkellinen moolipitoisuus (märkä) [mol/mol] |
| ƒ | = | tietojen näytteenottotaajuus [Hz] |
| N | = | mittausten lukumäärä [-] |

M
  gas

=

geneerisen päästön moolimassa [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s]

x
  gas

  i

=

geneerisen kaasun hetkellinen moolipitoisuus (märkä) [mol/mol]

ƒ

=

tietojen näytteenottotaajuus [Hz]

N

=

mittausten lukumäärä [-]

Yleistä yhtälöä voidaan mukauttaa sen mukaan, mitä mittausjärjestelmää käytetään, onko kyseessä erä- vai jatkuva näytteenotto ja otetaanko näytteet vaihtelevalla vai vakaalla virtauksella.

| a) | Kun käytetään jatkuvaa näytteenottoa ja kyseessä on tavanomainen vaihteleva virtaus, kaasumaisen päästön massa m
  gas [g/testi] lasketaan yhtälöstä (7-106): | (7-106) |
| --- | --- | --- |

a)

Kun käytetään jatkuvaa näytteenottoa ja kyseessä on tavanomainen vaihteleva virtaus, kaasumaisen päästön massa m
  gas [g/testi] lasketaan yhtälöstä (7-106):

Formula

(7-106)

jossa:

| M
  gas | = | geneerisen päästön moolimassa [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s] |
| x
  gas

  i | = | kaasupäästön hetkellinen mooliosuus (märkä) [mol/mol] |
| ƒ | = | tietojen näytteenottotaajuus [Hz] |
| N | = | mittausten lukumäärä [-] |

M
  gas

=

geneerisen päästön moolimassa [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s]

x
  gas

  i

=

kaasupäästön hetkellinen mooliosuus (märkä) [mol/mol]

ƒ

=

tietojen näytteenottotaajuus [Hz]

N

=

mittausten lukumäärä [-]

| b) | Kun käytetään jatkuvaa näytteenottoa ja kyseessä on vakaan virtauksen erityistapaus, kaasumaisen päästön massa m
  gas [g/testi] lasketaan yhtälöstä (7-107): | (7-107) |
| --- | --- | --- |

b)

Kun käytetään jatkuvaa näytteenottoa ja kyseessä on vakaan virtauksen erityistapaus, kaasumaisen päästön massa m
  gas [g/testi] lasketaan yhtälöstä (7-107):

Formula

(7-107)

jossa:

| M
  gas | = | geneerisen päästön moolimassa [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | pakokaasun moolivirta (märkä) [mol/s] |
| | = | kaasupäästön keskimääräinen mooliosuus (märkä) [mol/mol] |
| Δt | = | testausaikavälin kesto |

M
  gas

=

geneerisen päästön moolimassa [g/mol]

ṅ
  exh

=

pakokaasun moolivirta (märkä) [mol/s]

Formula

=

kaasupäästön keskimääräinen mooliosuus (märkä) [mol/mol]

Δt

=

testausaikavälin kesto

| c) | Kun kyseessä on eränäytteenotto ja riippumatta siitä, onko virtaus vaihteleva vai vakaa, yhtälö (7-104) voidaan yksinkertaistaa yhtälöksi (7-108): | (7-108) |
| --- | --- | --- |

c)

Kun kyseessä on eränäytteenotto ja riippumatta siitä, onko virtaus vaihteleva vai vakaa, yhtälö (7-104) voidaan yksinkertaistaa yhtälöksi (7-108):

Formula

(7-108)

jossa:

| M
  gas | = | geneerisen päästön moolimassa [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s] |
| | = | kaasupäästön keskimääräinen mooliosuus (märkä) [mol/mol] |
| ƒ | = | tietojen näytteenottotaajuus [Hz] |
| N | = | mittausten lukumäärä [-] |

M
  gas

=

geneerisen päästön moolimassa [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s]

Formula

=

kaasupäästön keskimääräinen mooliosuus (märkä) [mol/mol]

ƒ

=

tietojen näytteenottotaajuus [Hz]

N

=

mittausten lukumäärä [-]

3.5.2   Pitoisuuden kuiva-märkämuunnos

Tässä kohdassa käytettävät parametrit on saatu kohdan 3.4.3 mukaisten kemikaalitaselaskelmien tuloksista. Kaasun moolipitoisuuksien väliset suhteet mitatussa virrassa x
  gasdry ja x
  gas [mol/mol] ovat seuraavat ilmaistuna kuiva- ja märkäpitoisuutena yhtälöt (7-109) ja (7-110)]:

| | (7-109) |
| --- | --- |
| | (7-110) |

Formula

(7-109)

Formula

(7-110)

jossa:

| x
  H2O | = | veden mooliosuus mitatussa virrassa märkäpitoisuutena [mol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2Odry | = | veden mooliosuus mitatussa virrassa kuivapitoisuutena [mol/mol] |

x
  H2O

=

veden mooliosuus mitatussa virrassa märkäpitoisuutena [mol/mol]

x
  H2Odry

=

veden mooliosuus mitatussa virrassa kuivapitoisuutena [mol/mol]

Kaasumaisten päästöjen osalta geneeriselle pitoisuudelle x [mol/mol] on tehtävä poistettua vettä vastaava korjaus yhtälön (7-111) mukaisesti:

| | (7-111) |
| --- | --- |

Formula

(7-111)

jossa:

| x
  [emission]meas | = | päästön mooliosuus mitatussa virrassa mittauspaikassa [mol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O[emission]meas | = | veden määrä mitatussa virrassa pitoisuusmittauskohdassa [mol/mol] |
| x
  H2Oexh | = | veden määrä virtausmittarilla [mol/mol] |

x
  [emission]meas

=

päästön mooliosuus mitatussa virrassa mittauspaikassa [mol/mol]

x
  H2O[emission]meas

=

veden määrä mitatussa virrassa pitoisuusmittauskohdassa [mol/mol]

x
  H2Oexh

=

veden määrä virtausmittarilla [mol/mol]

3.5.3   Pakokaasun moolivirta

Raakapakokaasujen virtaus voidaan mitata suoraan tai laskea 3.4.3 kohdan mukaisen kemikaalitaseen perusteella. Raakapakokaasun moolivirta lasketaan mitatusta imuilman moolivirrasta tai polttoaineen massavirrasta. Raakapakokaasun moolivirta voidaan laskea näytteenä otetuista päästöistä,ṅexh
  , imuilman mitatun moolivirran,ṅint
  , tai polttoaineen mitatun massavirran,ṁfuel
  , ja 3.4.3 kohdassa esitettyä kemikaalitasetta käyttäen laskettujen arvojen perusteella. Raakapakokaasun moolivirta ratkaistaan 3.4.3 kohdassa tarkoitettua kemikaalitasetta varten samalla taajuudella kuin arvo ṅint
  tai ṁfuel
  päivitetään ja kirjataan.

| a) | Kampikammiovirtaus. Raakapakokaasuvirta voidaan laskea arvon ṅint
  tai ṁfuel
  perusteella vain jos vähintään yksi seuraavista pitää paikkansa kampikammiopäästövirran suhteen:






  i) | Testimoottorissa on vakiotyyppinen päästöjenrajoitusjärjestelmä, johon kuuluu suljettu kampikammio ja joka johtaa kampikammiovirran takaisin imuilmaan virtaussuunnassa imuilman virtausmittarin jälkeen. |
| --- | --- | --- |

a)

Kampikammiovirtaus. Raakapakokaasuvirta voidaan laskea arvon ṅint
  tai ṁfuel
  perusteella vain jos vähintään yksi seuraavista pitää paikkansa kampikammiopäästövirran suhteen:

i)

Testimoottorissa on vakiotyyppinen päästöjenrajoitusjärjestelmä, johon kuuluu suljettu kampikammio ja joka johtaa kampikammiovirran takaisin imuilmaan virtaussuunnassa imuilman virtausmittarin jälkeen.

| ii) | Päästötestauksen aikana avoimen kampikammion virta on johdettava pakokaasuun liitteessä VI olevan 6.10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

ii)

Päästötestauksen aikana avoimen kampikammion virta on johdettava pakokaasuun liitteessä VI olevan 6.10 kohdan mukaisesti.

| iii) | Avoimen kampikammion päästöt ja virta mitataan ja lisätään ominaispäästölaskelmiin. |
| --- | --- |

iii)

Avoimen kampikammion päästöt ja virta mitataan ja lisätään ominaispäästölaskelmiin.

| iv) | Päästötietojen tai teknisen analyysin perusteella voidaan osoittaa, että avoimen kampikammion päästövirran jättäminen ottamatta huomioon ei vaikuta haitallisesti sovellettavien standardien noudattamiseen. |
| --- | --- |

iv)

Päästötietojen tai teknisen analyysin perusteella voidaan osoittaa, että avoimen kampikammion päästövirran jättäminen ottamatta huomioon ei vaikuta haitallisesti sovellettavien standardien noudattamiseen.

| b) | Imuilmaan perustuva moolivirran laskenta
  Pakokaasun moolivirta ṅexh
  [mol/s] lasketaan arvon ṅint
  perusteella yhtälöstä (7-112): | (7-112) |
| --- | --- | --- |

b)

Imuilmaan perustuva moolivirran laskenta

Pakokaasun moolivirta ṅexh
  [mol/s] lasketaan arvon ṅint
  perusteella yhtälöstä (7-112):

Formula

(7-112)

jossa:

| ṅ
  exh | = | raakapakokaasun moolivirta, josta päästöt mitataan [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  ind | = | imuilman moolivirta, johon sisältyy imuilman kosteus [mol/s] |
| x
  int/exhdry | = | varsinaisten palamistuotteiden tuottamiseksi tarvittavan imuilman määrä kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti [mol/mol] |
| x
  raw/exhdry | = | laimentamattoman pakokaasun määrä (ilman ylimääräistä ilmaa) kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti [mol/mol] |
| x
  H2Oexhdry | = | veden määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun moolia kohti [mol/mol] |

ṅ
  exh

=

raakapakokaasun moolivirta, josta päästöt mitataan [mol/s]

ṅ
  ind

=

imuilman moolivirta, johon sisältyy imuilman kosteus [mol/s]

x
  int/exhdry

=

varsinaisten palamistuotteiden tuottamiseksi tarvittavan imuilman määrä kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti [mol/mol]

x
  raw/exhdry

=

laimentamattoman pakokaasun määrä (ilman ylimääräistä ilmaa) kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti [mol/mol]

x
  H2Oexhdry

=

veden määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun moolia kohti [mol/mol]

| c) | Polttoaineen massavirtaan perustuva moolivirran laskenta
  Moolivirta ṅexh
  [mol/s] lasketaan arvon ṁfuel
  perusteella seuraavasti:
  Laboratoriotestissä tätä laskelmaa voidaan käyttää ainoastaan erillisten moodien NRSC:ssä ja RMC:ssä [yhtälö (7-113)]: | (7-113) |
| --- | --- | --- |

c)

Polttoaineen massavirtaan perustuva moolivirran laskenta

Moolivirta ṅexh
  [mol/s] lasketaan arvon ṁfuel
  perusteella seuraavasti:

Laboratoriotestissä tätä laskelmaa voidaan käyttää ainoastaan erillisten moodien NRSC:ssä ja RMC:ssä [yhtälö (7-113)]:

Formula

(7-113)

jossa:

| ṅ
  exh | = | raakapakokaasun moolivirta, josta päästöt mitataan |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  fuel | = | polttoainevirta, johon sisältyy imuilman kosteus [g/s] |
| w
  C | = | hiilen massaosuus kyseisessä polttoaineessa [g/g] |
| x
  H2Oexhdry | = | veden määrä mitatun virran kuivaa moolia kohti [mol/mol] |
| M
  C | = | hiilen moolimassa 12,0107 g/mol |
| x
  Ccombdry | = | polttoaineesta peräisin olevan hiilen määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun moolia kohti [mol/mol] |

ṅ
  exh

=

raakapakokaasun moolivirta, josta päästöt mitataan

ṁ
  fuel

=

polttoainevirta, johon sisältyy imuilman kosteus [g/s]

w
  C

=

hiilen massaosuus kyseisessä polttoaineessa [g/g]

x
  H2Oexhdry

=

veden määrä mitatun virran kuivaa moolia kohti [mol/mol]

M
  C

=

hiilen moolimassa 12,0107 g/mol

x
  Ccombdry

=

polttoaineesta peräisin olevan hiilen määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun moolia kohti [mol/mol]

| d) | Imuilman mitattuun moolivirtaan, laimennetun pakokaasun moolivirtaan ja laimennoksen kemikaalitaseeseen perustuva pakokaasun moolivirran laskenta
  Pakokaasun moolivirta ṅ
  exh [mol/s] voidaan laskea imuilman mitatun moolivirran,ṅ
  int, laimennetun pakokaasun mitatun moolivirran,ṅ
  dexh, ja 3.4.3 kohdassa esitettyä kemikaalitasetta käyttäen laskettujen arvojen perusteella. Kemikaalitaseen on perustuttava laimennetun pakokaasun pitoisuuksille. Jatkuvan virran laskentaa varten määritetään 3.4.3 kohdassa tarkoitettu kemikaalitase samalla taajuudella kuin arvo ṅ
  int ja ṅ
  dexh päivitetään ja kirjataan. Tätä laskettua arvoa ṅ
  dexh voidaan käyttää tarkistettaessa hiukkasten laimennussuhde, laskettaessa laimennusilman moolivirta taustakorjauksessa 3.6.1 kohdan mukaisesti sekä laskettaessa massapäästö 3.5.1 kohdan mukaisesti niiden kemikaalien osalta, jotka on mitattu raakapakokaasusta.
  Pakokaasun moolivirta ṅ
  exh [mol/s] voidaan laskea laimennetun pakokaasun ja imuilman moolivirrasta seuraavasti: | (7-114) |
| --- | --- | --- |

d)

Imuilman mitattuun moolivirtaan, laimennetun pakokaasun moolivirtaan ja laimennoksen kemikaalitaseeseen perustuva pakokaasun moolivirran laskenta

Pakokaasun moolivirta ṅ
  exh [mol/s] voidaan laskea imuilman mitatun moolivirran,ṅ
  int, laimennetun pakokaasun mitatun moolivirran,ṅ
  dexh, ja 3.4.3 kohdassa esitettyä kemikaalitasetta käyttäen laskettujen arvojen perusteella. Kemikaalitaseen on perustuttava laimennetun pakokaasun pitoisuuksille. Jatkuvan virran laskentaa varten määritetään 3.4.3 kohdassa tarkoitettu kemikaalitase samalla taajuudella kuin arvo ṅ
  int ja ṅ
  dexh päivitetään ja kirjataan. Tätä laskettua arvoa ṅ
  dexh voidaan käyttää tarkistettaessa hiukkasten laimennussuhde, laskettaessa laimennusilman moolivirta taustakorjauksessa 3.6.1 kohdan mukaisesti sekä laskettaessa massapäästö 3.5.1 kohdan mukaisesti niiden kemikaalien osalta, jotka on mitattu raakapakokaasusta.

Pakokaasun moolivirta ṅ
  exh [mol/s] voidaan laskea laimennetun pakokaasun ja imuilman moolivirrasta seuraavasti:

Formula

(7-114)

jossa:

| ṅ
  exh | = | raakapakokaasun moolivirta, josta päästöt mitataan [mol/s]; |
| --- | --- | --- |
| x
  int/exhdry | = | varsinaisten palamistuotteiden tuottamiseksi tarvittavan imuilman määrä kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti [mol/mol] |
| x
  raw/exhdry | = | laimentamattoman pakokaasun määrä (ilman ylimääräistä ilmaa) kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti [mol/mol] |
| x
  H2Oexh | = | veden määrä pakokaasussa pakokaasun moolia kohti [mol/mol] |
| ṅ
  dexh | = | laimennetun pakokaasun moolivirta, josta päästöt mitataan [mol/s] |
| ṅ
  int | = | imuilman moolivirta, johon sisältyy imuilman kosteus [mol/s]. |

ṅ
  exh

=

raakapakokaasun moolivirta, josta päästöt mitataan [mol/s];

x
  int/exhdry

=

varsinaisten palamistuotteiden tuottamiseksi tarvittavan imuilman määrä kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti [mol/mol]

x
  raw/exhdry

=

laimentamattoman pakokaasun määrä (ilman ylimääräistä ilmaa) kuivan (raa'an tai laimennetun) pakokaasun moolia kohti [mol/mol]

x
  H2Oexh

=

veden määrä pakokaasussa pakokaasun moolia kohti [mol/mol]

ṅ
  dexh

=

laimennetun pakokaasun moolivirta, josta päästöt mitataan [mol/s]

ṅ
  int

=

imuilman moolivirta, johon sisältyy imuilman kosteus [mol/s].

3.6   Laimennetut kaasupäästöt

3.6.1   Massapäästön laskenta ja taustakorjaus

Kaasupäästöjen massa m
  gas [g/testi] lasketaan päästöjen moolivirtojen funktiona seuraavasti:

| a) | Jatkuva näytteenotto, vaihteleva virtaus, lasketaan yhtälöstä (7-106): | [ks. yhtälö (7-106)] |
| --- | --- | --- |

a)

Jatkuva näytteenotto, vaihteleva virtaus, lasketaan yhtälöstä (7-106):

Formula

[ks. yhtälö (7-106)]

jossa:

| Mgas | = | geneerisen päästön moolimassa [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s] |
| x
  gas

  i | = | geneerisen kaasun hetkellinen moolipitoisuus (märkä) [mol/mol] |
| ƒ | = | tietojen näytteenottotaajuus [Hz] |
| N | = | mittausten lukumäärä [-] |

Mgas

=

geneerisen päästön moolimassa [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s]

x
  gas

  i

=

geneerisen kaasun hetkellinen moolipitoisuus (märkä) [mol/mol]

ƒ

=

tietojen näytteenottotaajuus [Hz]

N

=

mittausten lukumäärä [-]

Jatkuva näytteenotto, vakaa virtaus, lasketaan yhtälöstä (7-107):

| | [ks. yhtälö (7-107)] |
| --- | --- |

Formula

[ks. yhtälö (7-107)]

jossa:

| Mgas | = | geneerisen päästön moolimassa [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | pakokaasun moolivirta (märkä) [mol/s] |
| | = | kaasupäästön keskimääräinen mooliosuus (märkä) [mol/mol] |
| Δt | = | testausaikavälin kesto |

Mgas

=

geneerisen päästön moolimassa [g/mol]

ṅ
  exh

=

pakokaasun moolivirta (märkä) [mol/s]

Formula

=

kaasupäästön keskimääräinen mooliosuus (märkä) [mol/mol]

Δt

=

testausaikavälin kesto

| b) | Eränäytteenoton osalta käytetään yhtälöä (7-108) sekä vaihtelevalla että vakaalla virtauksella: | [ks. yhtälö (7-108)] |
| --- | --- | --- |

b)

Eränäytteenoton osalta käytetään yhtälöä (7-108) sekä vaihtelevalla että vakaalla virtauksella:

Formula

[ks. yhtälö (7-108)]

jossa:

| Mgas | = | geneerisen päästön moolimassa [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s] |
| | = | kaasupäästön keskimääräinen mooliosuus (märkä) [mol/mol] |
| ƒ | = | tietojen näytteenottotaajuus [Hz] |
| N | = | mittausten lukumäärä [-] |

Mgas

=

geneerisen päästön moolimassa [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

pakokaasun hetkellinen moolivirta (märkä) [mol/s]

Formula

=

kaasupäästön keskimääräinen mooliosuus (märkä) [mol/mol]

ƒ

=

tietojen näytteenottotaajuus [Hz]

N

=

mittausten lukumäärä [-]

| c) | Laimennetun pakokaasun osalta epäpuhtauksien massan lasketut arvot on korjattava vähentämällä niistä laimennusilmasta peräisin olevat taustapäästöt.






  i) | Ensin määritetään laimennusilman moolivirta ṅ
  airdil [mol/s] testiaikavälin ajalta. Se voi olla mitattu arvo tai arvo, joka on laskettu laimennetun pakokaasuvirran ja laimennetun pakokaasun sisältämän laimennusilman virtauspainotetun keskiosuuden perusteella



  . |
| --- | --- | --- |

c)

Laimennetun pakokaasun osalta epäpuhtauksien massan lasketut arvot on korjattava vähentämällä niistä laimennusilmasta peräisin olevat taustapäästöt.

i)

Formula

| ii) | Laimennusilman kokonaismäärä n
  airdil [mol] kerrotaan taustapitoisuuden keskiarvolla. Keskiarvo voi olla aikapainotettu tai virtauspainotettu (esim. suhteellisella näytteenotolla saatu tausta-arvo). Arvon n
  airdil ja taustapitoisuuden keskiarvon tulo on taustapäästön kokonaisarvo. |
| --- | --- |

ii)

Laimennusilman kokonaismäärä n
  airdil [mol] kerrotaan taustapitoisuuden keskiarvolla. Keskiarvo voi olla aikapainotettu tai virtauspainotettu (esim. suhteellisella näytteenotolla saatu tausta-arvo). Arvon n
  airdil ja taustapitoisuuden keskiarvon tulo on taustapäästön kokonaisarvo.

| iii) | Jos tulos on moolimäärä, se on muunnettava taustapäästön massaksi m
  bkgnd [g] kertomalla se päästön moolimassalla M
  gas [g/mol]. |
| --- | --- |

iii)

Jos tulos on moolimäärä, se on muunnettava taustapäästön massaksi m
  bkgnd [g] kertomalla se päästön moolimassalla M
  gas [g/mol].

| iv) | Taustapäästökorjaus tehdään vähentämällä taustamassan kokonaisarvo massan kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

iv)

Taustapäästökorjaus tehdään vähentämällä taustamassan kokonaisarvo massan kokonaisarvosta.

| v) | Laimennusilman kokonaisvirta voidaan määrittää suoralla virtausmittauksella. Siinä tapauksessa taustapäästön kokonaismassa on laskettava käyttämällä laimennusilmavirran arvoa n
  airdil. Taustamassa vähennetään kokonaismassasta. Tulosta käytetään ominaispäästölaskelmissa. |
| --- | --- |

v)

Laimennusilman kokonaisvirta voidaan määrittää suoralla virtausmittauksella. Siinä tapauksessa taustapäästön kokonaismassa on laskettava käyttämällä laimennusilmavirran arvoa n
  airdil. Taustamassa vähennetään kokonaismassasta. Tulosta käytetään ominaispäästölaskelmissa.

| vi) | Laimennusilman kokonaismäärä voidaan määrittää laimennetun pakokaasun kokonaisvirran ja 3.4 kohdassa kuvaillun polttoaineen, imuilman ja pakokaasun kemikaalitaseen perusteella. Siinä tapauksessa taustapäästön kokonaismassa on laskettava käyttämällä laimennetun pakokaasun kokonaisvirran arvoa n
  dexh. Saatu tulos kerrotaan sitten laimennetun pakokaasun sisältämän laimennusilman virtauspainotetulla keskiosuudella.



  Näissä kahdessa tapauksessa v) ja vi) käytetään yhtälöitä (7-115) ja (7-116): |
| --- | --- |

vi)

Formula

tai

| jossa | (7-115) |
| --- | --- |
| | (7-116) |

Formula

Formula

(7-115)

Formula

(7-116)

jossa:

| m
  gas | = | kaasupäästön kokonaismassa [g] |
| --- | --- | --- |
| m
  bkgnd | = | kokonaistaustamassat [g] |
| m
  gascor | = | taustapäästökorjattu kaasumassa [g] |
| M
  gas | = | geneerisen kaasupäästön moolimassa [g/mol] |
| x
  gasdil | = | kaasupäästön pitoisuus laimennusilmassa [mol/mol] |
| n
  airdil | = | laimennusilman moolivirta [mol] |
| | = | laimennetun pakokaasun sisältämän laimennusilman virtauspainotettu keskiosuus [mol/mol] |
| | = | taustan kaasuosuus [mol/mol] |
| n
  dexh | = | laimennetun pakokaasun kokonaisvirta [mol] |

m
  gas

=

kaasupäästön kokonaismassa [g]

m
  bkgnd

=

kokonaistaustamassat [g]

m
  gascor

=

taustapäästökorjattu kaasumassa [g]

M
  gas

=

geneerisen kaasupäästön moolimassa [g/mol]

x
  gasdil

=

kaasupäästön pitoisuus laimennusilmassa [mol/mol]

n
  airdil

=

laimennusilman moolivirta [mol]

Formula

=

laimennetun pakokaasun sisältämän laimennusilman virtauspainotettu keskiosuus [mol/mol]

Formula

=

taustan kaasuosuus [mol/mol]

n
  dexh

=

laimennetun pakokaasun kokonaisvirta [mol]

3.6.2   Pitoisuuden kuiva-märkämuunnos

Laimennettujen näytteiden kuiva-märkämuunnoksessa käytetään samoja suhteita kuin raakapakokaasujen vastaavassa muunnoksessa (3.5.2 kohta). Laimennusilmalle tehdään kosteusmittaus, jotta sen vesihöyryosuus x
  H2Odildry [mol/mol] voidaan laskea yhtälöstä (7-96):

| | [(ks. yhtälö (7-96)] |
| --- | --- |

Formula

[(ks. yhtälö (7-96)]

jossa:

| x
  H2Odil | = | veden mooliosuus laimennusilmavirrassa [mol/mol] |
| --- | --- | --- |

x
  H2Odil

=

veden mooliosuus laimennusilmavirrassa [mol/mol]

3.6.3   Pakokaasun moolivirta

| a) | Laskenta kemikaalitaseen avulla
  Moolivirta ṅ
  exh [mol/s] voidaan laskea polttoaineen massavirran ṁ
  fuel perusteella yhtälöstä (7-113): | (ks. yhtälö 7-113) |
| --- | --- | --- |

a)

Laskenta kemikaalitaseen avulla

Moolivirta ṅ
  exh [mol/s] voidaan laskea polttoaineen massavirran ṁ
  fuel perusteella yhtälöstä (7-113):

Formula

(ks. yhtälö 7-113)

jossa:

| ṅ
  exh | = | raakapakokaasun moolivirta, josta päästöt mitataan |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  fuel | = | polttoainevirta, johon sisältyy imuilman kosteus [g/s] |
| w
  C | = | hiilen massaosuus kyseisessä polttoaineessa [g/g] |
| x
  H2Oexhdry | = | veden määrä mitatun virran kuivaa moolia kohti [mol/mol] |
| M
  C | = | hiilen moolimassa 12,0107 g/mol |
| x
  Ccombdry | = | polttoaineesta peräisin olevan hiilen määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun moolia kohti [mol/mol] |

ṅ
  exh

=

raakapakokaasun moolivirta, josta päästöt mitataan

ṁ
  fuel

=

polttoainevirta, johon sisältyy imuilman kosteus [g/s]

w
  C

=

hiilen massaosuus kyseisessä polttoaineessa [g/g]

x
  H2Oexhdry

=

veden määrä mitatun virran kuivaa moolia kohti [mol/mol]

M
  C

=

hiilen moolimassa 12,0107 g/mol

x
  Ccombdry

=

polttoaineesta peräisin olevan hiilen määrä pakokaasussa kuivan pakokaasun moolia kohti [mol/mol]

| b) | Mittaus
  Pakokaasun moolivirta voidaan mitata seuraavilla kolmella menetelmällä:






  i) | PDP:n moolivirta. Moolivirta ṅ [mol/s] lasketaan yhtälöstä (7-117). Sen mukaan, millä nopeudella syrjäytyspumppu (PDP) toimii testiaikavälin aikana, käytetään vastaavaa kaltevuutta a
  1 ja leikkausta a
  0 [-], jotka on laskettu lisäyksessä 1 esitetyn kalibrointimenettelyn avulla. | (7-117) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Mittaus

Pakokaasun moolivirta voidaan mitata seuraavilla kolmella menetelmällä:

i)

PDP:n moolivirta. Moolivirta ṅ [mol/s] lasketaan yhtälöstä (7-117). Sen mukaan, millä nopeudella syrjäytyspumppu (PDP) toimii testiaikavälin aikana, käytetään vastaavaa kaltevuutta a
  1 ja leikkausta a
  0 [-], jotka on laskettu lisäyksessä 1 esitetyn kalibrointimenettelyn avulla.

Formula

(7-117)

kun:

| | (7-118) |
| --- | --- |

Formula

(7-118)

jossa:

| a
  1 | = | kalibrointikerroin [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| a
  0 | = | kalibrointikerroin [m3/rev] |
| p
  in, p
  out | = | tulo-/lähtöpaine [Pa] |
| R | = | molaarinen kaasuvakio [J/(mol·K)] |
| T
  in | = | tulolämpötila [K] |
| V
  rev | = | PDP:n pumppausmäärä [m3/rev] |
| f
  n.,PDP | = | PDP:n kierrosnopeus [rev/s] |

a
  1

=

kalibrointikerroin [m3/s]

a
  0

=

kalibrointikerroin [m3/rev]

p
  in, p
  out

=

tulo-/lähtöpaine [Pa]

R

=

molaarinen kaasuvakio [J/(mol·K)]

T
  in

=

tulolämpötila [K]

V
  rev

=

PDP:n pumppausmäärä [m3/rev]

f
  n.,PDP

=

PDP:n kierrosnopeus [rev/s]

| ii) | SSV:n moolivirta. Aliääniventurin (SSV) moolivirta päästötestin aikana, ṅ [mol/s], lasketaan yhtälöstä (7-119) lisäyksen 1 mukaisesti määritetyn arvojen C
  d ja Re
  # suhdetta kuvaavan yhtälön perusteella. | (7-119) |
| --- | --- | --- |

ii)

SSV:n moolivirta. Aliääniventurin (SSV) moolivirta päästötestin aikana, ṅ [mol/s], lasketaan yhtälöstä (7-119) lisäyksen 1 mukaisesti määritetyn arvojen C
  d ja Re
  # suhdetta kuvaavan yhtälön perusteella.

Formula

(7-119)

jossa:

| p
  in | = | tulopaine [Pa] |
| --- | --- | --- |
| A
  t | = | venturin kurkun poikkipinta-ala [m2] |
| R | = | molaarinen kaasuvakio [J/(mol·K)] |
| T
  in | = | tulolämpötila [K] |
| Z | = | puristuvuuskerroin |
| M
  mix | = | laimennetun pakokaasun moolimassa [kg/mol] |
| C
  d | = | SSV:n purkauskerroin [-] |
| C
  f | = | SSV:n virtauskerroin [-] |

p
  in

=

tulopaine [Pa]

A
  t

=

venturin kurkun poikkipinta-ala [m2]

R

=

molaarinen kaasuvakio [J/(mol·K)]

T
  in

=

tulolämpötila [K]

Z

=

puristuvuuskerroin

M
  mix

=

laimennetun pakokaasun moolimassa [kg/mol]

C
  d

=

SSV:n purkauskerroin [-]

C
  f

=

SSV:n virtauskerroin [-]

| iii) | CFV:n moolivirta. Yhden venturin tai venturien yhdistelmän kautta kulkevan moolivirran laskennassa käytetään sen vastaavaa keskimääräistä C
  d-arvoa ja muita vakioita, jotka on määritetty lisäyksen 1 mukaisesti. Päästötestin aikainen moolivirta ṅ [mol/s] lasketaan yhtälöstä (7-120): | (7-120) |
| --- | --- | --- |

iii)

CFV:n moolivirta. Yhden venturin tai venturien yhdistelmän kautta kulkevan moolivirran laskennassa käytetään sen vastaavaa keskimääräistä C
  d-arvoa ja muita vakioita, jotka on määritetty lisäyksen 1 mukaisesti. Päästötestin aikainen moolivirta ṅ [mol/s] lasketaan yhtälöstä (7-120):

Formula

(7-120)

jossa:

| p
  in | = | tulopaine [Pa] |
| --- | --- | --- |
| A
  t | = | venturin kurkun poikkipinta-ala [m2] |
| R | = | molaarinen kaasuvakio [J/(mol·K)] |
| T
  in | = | tulolämpötila [K] |
| Z | = | puristuvuuskerroin |
| M
  mix | = | laimennetun pakokaasun moolimassa [kg/mol] |
| C
  d | = | CFV:n purkauskerroin [-] |
| C
  f | = | CFV:n virtauskerroin [-] |

p
  in

=

tulopaine [Pa]

A
  t

=

venturin kurkun poikkipinta-ala [m2]

R

=

molaarinen kaasuvakio [J/(mol·K)]

T
  in

=

tulolämpötila [K]

Z

=

puristuvuuskerroin

M
  mix

=

laimennetun pakokaasun moolimassa [kg/mol]

C
  d

=

CFV:n purkauskerroin [-]

C
  f

=

CFV:n virtauskerroin [-]

3.7   Hiukkasten määritys

3.7.1   Näytteenotto

| a) | Näytteenotto vaihtelevasta virtauksesta
  Kun käytetään eränäytteenottoa vaihtelevasta pakokaasuvirrasta, on otettava näyte, joka on suhteessa pakokaasun vaihtelevaan virtausmäärään. Virtausmäärä integroidaan testiaikavälille kokonaisvirran määrittämiseksi. Hiukkasten (PM) keskipitoisuus

  (joka on jo muodossa massayksikköä näytemoolia kohti) kerrotaan kokonaisvirralla, jolloin saadaan hiukkasten kokonaismassa m
  PM [g] yhtälöllä (7-121): | (7-121) |
| --- | --- | --- |

a)

Näytteenotto vaihtelevasta virtauksesta

Kun käytetään eränäytteenottoa vaihtelevasta pakokaasuvirrasta, on otettava näyte, joka on suhteessa pakokaasun vaihtelevaan virtausmäärään. Virtausmäärä integroidaan testiaikavälille kokonaisvirran määrittämiseksi. Hiukkasten (PM) keskipitoisuus
  Formula
  (joka on jo muodossa massayksikköä näytemoolia kohti) kerrotaan kokonaisvirralla, jolloin saadaan hiukkasten kokonaismassa m
  PM [g] yhtälöllä (7-121):

Formula

(7-121)

jossa:

| ṅi | = | hetkellinen pakokaasun moolivirta [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | hiukkasten keskipitoisuus [g/mol] |
| Δti | = | näytteenottoväli [s] |

ṅi

=

hetkellinen pakokaasun moolivirta [mol/s]

Formula

=

hiukkasten keskipitoisuus [g/mol]

Δti

=

näytteenottoväli [s]

| b) | Näytteenotto vakaasta virtauksesta
  Kun käytetään eränäytteenottoa vakaasta pakokaasuvirrasta, on määritettävä keskimääräinen moolivirta, josta näyte otetaan. Hiukkasten (PM) keskipitoisuus kerrotaan kokonaisvirralla, jotta saadaan hiukkasten kokonaismassa m
  PM [g] yhtälöllä (7-122): | (7-122) |
| --- | --- | --- |

b)

Näytteenotto vakaasta virtauksesta

Kun käytetään eränäytteenottoa vakaasta pakokaasuvirrasta, on määritettävä keskimääräinen moolivirta, josta näyte otetaan. Hiukkasten (PM) keskipitoisuus kerrotaan kokonaisvirralla, jotta saadaan hiukkasten kokonaismassa m
  PM [g] yhtälöllä (7-122):

Formula

(7-122)

jossa:

| ṅ | = | pakokaasun moolivirta [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | hiukkasten keskipitoisuus [g/mol] |
| Δt | = | testausaikavälin kesto [s] |

ṅ

=

pakokaasun moolivirta [mol/s]

Formula

=

hiukkasten keskipitoisuus [g/mol]

Δt

=

testausaikavälin kesto [s]

Kun näytteenotto tapahtuu vakaalla laimennussuhteella (DR), m
  PM [g] lasketaan yhtälöstä (7-123):

| | (7-123) |
| --- | --- |

Formula

(7-123)

jossa:

| m
  PMdil | = | hiukkasmassa laimennusilmassa [g] |
| --- | --- | --- |
| DR | = | laimennussuhde [-], joka määritetään päästön massan m ja laimennetun pakokaasun massan välisenä suhteena m
  dil/exh (DR = m/m
  dil/exh). |

m
  PMdil

=

hiukkasmassa laimennusilmassa [g]

DR

=

laimennussuhde [-], joka määritetään päästön massan m ja laimennetun pakokaasun massan välisenä suhteena m
  dil/exh (DR = m/m
  dil/exh).

Laimennussuhde DR voidaan ilmaista arvon x
  dil/exh funktiona [yhtälö (7-124)]:

| | (7-124) |
| --- | --- |

Formula

(7-124)

3.7.2   Taustakorjaus

Hiukkasmassan taustakorjauksessa käytetään samaa menettelyä kuin 3.6.1 kohdassa.
  Formula
  Hiukkasten kokonaistaustamassa (m
  PMbkgnd [g]) saadaan kertomalla arvo laimennusilman kokonaisvirtauksella. Hiukkasten taustakorjattu massa m
  PMcor [g] saadaan vähentämällä kokonaistaustamassa kokonaismassasta [yhtälö (7-125)]:

| | (7-125) |
| --- | --- |

Formula

(7-125)

jossa:

| m
  PMuncor | = | korjaamaton hiukkasmassa [g] |
| --- | --- | --- |
| | = | hiukkasten keskipitoisuus laimennusilmassa [g/mol] |
| n
  airdil | = | laimennusilman moolivirta [mol] |

m
  PMuncor

=

korjaamaton hiukkasmassa [g]

Formula

=

hiukkasten keskipitoisuus laimennusilmassa [g/mol]

n
  airdil

=

laimennusilman moolivirta [mol]

3.8   Syklin työ ja ominaispäästöt

3.8.1   Kaasupäästöt

3.8.1.1   Muuttuvatilaiset (NRTC ja LSI-NRTC) testisyklit ja RMC

Tässä kohdassa viitataan raakapakokaasun osalta 3.5.1 kohtaan ja laimennetun pakokaasun osalta 3.6.1 kohtaan. Tulokseksi saatavat tehon Pi
  [kW] arvot integroidaan testiaikavälille. Kokonaistyö W
  act [kWh] lasketaan yhtälöstä (7-126):

| | (7-126) |
| --- | --- |

Formula

(7-126)

jossa:

| Pi | = | moottorin hetkellinen teho [kW] |
| --- | --- | --- |
| ni | = | moottorin hetkellinen pyörimisnopeus [rpm] |
| Ti | = | moottorin hetkellinen vääntömomentti [Nm] |
| W
  act | = | syklin kokonaistyö [kWh] |
| ƒ | = | tietojen näytteenottotaajuus [Hz] |
| N | = | mittausten lukumäärä [-] |

Pi

=

moottorin hetkellinen teho [kW]

ni

=

moottorin hetkellinen pyörimisnopeus [rpm]

Ti

=

moottorin hetkellinen vääntömomentti [Nm]

W
  act

=

syklin kokonaistyö [kWh]

ƒ

=

tietojen näytteenottotaajuus [Hz]

N

=

mittausten lukumäärä [-]

Jos liitteen VI lisäyksen 2 mukaisesti on asennettu apulaitteita, yhtälössä (7-126) ei tehdä mukautusta moottorin hetkellisen vääntömomentin arvoon. Tämän asetuksen liitteessä VI olevan 6.3.2 tai 6.3.3 kohdan mukaisesti, jos tarpeellisia apulaitteita, jotka olisi pitänyt asentaa testiä varten, ei ole asennettu, tai on asennettu apulaitteita, jotka olisi pitänyt poistaa, yhtälössä (7-126) käytettyä Ti
  :n arvoa mukautetaan yhtälöllä (7-127):

| Ti
  = Ti

  ,meas + Ti

  ,AUX | (7-127) |
| --- | --- |

Ti
  = Ti

  ,meas + Ti

  ,AUX

(7-127)

jossa:

| Ti

  ,meas | = | moottorin hetkellisen vääntömomentin mitattu arvo |
| --- | --- | --- |
| Ti,

  AUX | = | tämän asetuksen liitteessä VI olevassa 7.7.2.3.2 kohdassa määritetty apulaitteiden käytön edellyttämä vastaava vääntömomentin arvo. |

Ti

  ,meas

=

moottorin hetkellisen vääntömomentin mitattu arvo

Ti,

  AUX

=

tämän asetuksen liitteessä VI olevassa 7.7.2.3.2 kohdassa määritetty apulaitteiden käytön edellyttämä vastaava vääntömomentin arvo.

Ominaispäästöt e
  gas [g/kWh] lasketaan seuraavasti testisyklin tyypin mukaan:

| | (7-128) |
| --- | --- |

Formula

(7-128)

jossa:

| m
  gas | = | päästön kokonaismassa [g/testi] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | syklin työ [kWh] |

m
  gas

=

päästön kokonaismassa [g/testi]

W
  act

=

syklin työ [kWh]

Kun kyseessä on NRTC-testi, muiden kaasupäästöjen kuin CO2:n osalta lopullinen testitulos e
  gas [g/kWh] on kylmäkäynnistysajon ja kuumakäynnistysajon painotettu keskiarvo, joka on laskettu yhtälöllä (7-129):

| | (7-129) |
| --- | --- |

Formula

(7-129)

jossa:

| | m
  cold on kaasupäästöjen massa kylmäkäynnistys-NRTC-testissä [g] |
| --- | --- |

m
  cold on kaasupäästöjen massa kylmäkäynnistys-NRTC-testissä [g]

| | W
  act, cold on syklin kokonaistyö kylmäkäynnistys-NRTC-testissä [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, cold on syklin kokonaistyö kylmäkäynnistys-NRTC-testissä [kWh]

| | m
  hot on kaasupäästöjen massa kuumakäynnistys-NRTC-testissä [g] |
| --- | --- |

m
  hot on kaasupäästöjen massa kuumakäynnistys-NRTC-testissä [g]

| | W
  act, hot on syklin kokonaistyö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot on syklin kokonaistyö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [kWh]

Kun kyseessä on NRTC (kuumakäynnistys), lopullinen testitulos e
  CO2 [g/kWh] lasketaan CO2:n osalta yhtälöstä (7-130):

| | (7-130) |
| --- | --- |

Formula

(7-130)

jossa:

| | m
  CO2, hot on CO2-massapäästö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [g] |
| --- | --- |

m
  CO2, hot on CO2-massapäästö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [g]

| | W
  act, hot on syklin kokonaistyö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot on syklin kokonaistyö kuumakäynnistys-NRTC-testissä [kWh]

3.8.1.2   Erillisten moodien NRSC

Ominaispäästöt e
  gas [g/kWh] lasketaan yhtälöstä (7-131):

| | (7-131) |
| --- | --- |

Formula

(7-131)

jossa:

| ṁ
  gas,

  i | = | moodin i keskimääräinen päästön massavirta [g/h] |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi = P
  mi
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta) |
| WFi | = | painotuskerroin moodissa i [-] |

ṁ
  gas,

  i

=

moodin i keskimääräinen päästön massavirta [g/h]

Pi

=

moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi = P
  mi
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta)

WFi

=

painotuskerroin moodissa i [-]

3.8.2   Hiukkaspäästöt

3.8.2.1   Muuttuvatilaiset (NRTC ja LSI-NRTC) testisyklit ja RMC

Hiukkasten ominaispäästöt lasketaan muuntamalla yhtälö (7-128) yhtälöksi (7-132), jossa arvot e
  gas [g/kWh] ja m
  gas [g/testi] korvataan arvoilla e
  PM [g/kWh] ja m
  PM [g/testi]:

| | (7-132) |
| --- | --- |

Formula

(7-132)

jossa:

| m
  PM | = | hiukkaspäästöjen kokonaismassa laskettuna 3.7.1 kohdan mukaisesti [g/testi] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | syklin työ [kWh] |

m
  PM

=

hiukkaspäästöjen kokonaismassa laskettuna 3.7.1 kohdan mukaisesti [g/testi]

W
  act

=

syklin työ [kWh]

Muuttuvatilaisen yhdistelmäsyklin (eli kylmäkäynnistys-NRTC ja kuumakäynnistys-NRTC) päästöt lasketaan 3.8.1.1 kohdassa esitetyllä tavalla.

3.8.2.2   Erillisten moodien NRSC

Hiukkasten ominaispäästö e
  PM [g/kWh] lasketaan seuraavasti:

3.8.2.2.1.   Yhden suodattimen menetelmässä yhtälöstä (7-133):

| | (7-133) |
| --- | --- |

Formula

(7-133)

jossa:

| Pi | = | moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi = P
  mi
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | painotuskerroin moodissa i [-] |
| ṁ
  PM | = | hiukkasmassavirta [g/h] |

Pi

=

moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi = P
  mi
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta)

WFi

=

painotuskerroin moodissa i [-]

ṁ
  PM

=

hiukkasmassavirta [g/h]

3.8.2.2.2.   Monen suodattimen menetelmässä yhtälöstä (7-134):

| | (7-134) |
| --- | --- |

Formula

(7-134)

jossa:

| Pi | = | moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi = P
  mi
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | painotuskerroin moodissa i [-] |
| ṁ
  PM

  i | = | hiukkasmassavirta moodissa i [g/h] |

Pi

=

moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi = P
  mi
  - P
  aux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta)

WFi

=

painotuskerroin moodissa i [-]

ṁ
  PM

  i

=

hiukkasmassavirta moodissa i [g/h]

Yhden suodattimen menetelmässä kunkin moodin tehollinen painotuskerroin WF
  eff

  i
  lasketaan yhtälöstä (7-135):

| | (7-135) |
| --- | --- |

Formula

(7-135)

jossa:

| m
  smpldexh

  i | = | hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa moodissa i [kg]. |
| --- | --- | --- |
| m
  smpldexh | = | hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa [kg] |
| ṁ
  eqdexhwet

  i | = | ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta moodissa i [kg/s] |
| | = | keskimääräinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta [kg/s] |

m
  smpldexh

  i

=

hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa moodissa i [kg].

m
  smpldexh

=

hiukkasnäytesuodattimien läpi kulkeneen laimennetun pakokaasunäytteen massa [kg]

ṁ
  eqdexhwet

  i

=

ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta moodissa i [kg/s]

Formula

=

keskimääräinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta [kg/s]

Tehollisten painotuskertoimien arvo saa poiketa enintään 0,005 (absoluuttinen arvo) liitteen XVII lisäyksessä 1 luetelluista painotuskertoimista.

3.8.3   Jaksoittaisesti regeneroituvien päästöjenrajoitusjärjestelmien mukauttaminen

Kun kyseessä ovat jaksoittaisesti regeneroituvilla pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmillä (ks. liitteessä VI oleva 6.6.2 kohta) varustetut muut kuin luokan RLL moottorit, 3.8.1 ja 3.8.2 kohdan mukaisesti lasketut kaasu- ja hiukkaspäästöjen ominaispäästöt korjataan sovellettavalla kertovalla mukautustekijällä tai sovellettavalla summaavalla mukautustekijällä. Jos testin aikana ei tapahtunut jaksoittainen regeneraatio, sovelletaan mukautustekijää ylöspäin (k
  ru,m tai k
  ru,a). Jos testin aikana tapahtui jaksoittainen regeneraatio, sovelletaan mukautustekijää alaspäin (k
  rd,m tai k
  rd,a). Kun kyseessä on erillisten moodien NRSC, jossa kullekin moodille on määritetty mukautustekijät, niitä sovelletaan kuhunkin moodiin laskettaessa painotettua päästötulosta.

3.8.4   Huononemiskertoimen mukauttaminen

Myös 3.8.1 ja 3.8.2 kohdan mukaisesti lasketut kaasu- ja hiukkaspäästöjen ominaispäästöt, tapauksen mukaan myös 3.8.3 kohdan mukainen jaksoittaisen regeneraation mukautustekijä, mukautetaan sovellettavalla kertovalla tai summaavalla huononemiskertoimella, joka on määritetty liitteen III vaatimusten mukaisesti.

3.9   Laimennetun pakokaasuvirran kalibrointi (CVS) ja siihen liittyvät laskelmat

Tässä jaksossa kuvaillaan laskelmat erilaisten virtausmittareiden kalibrointia varten. 3.9.1 kohdassa kuvaillaan ensin se, miten vertailuvirtausmittareiden antamat tulokset muunnetaan käytettäviksi kalibrointiyhtälöissä, jotka ovat moolipohjaisia. Jäljempänä kuvaillaan tietyn tyyppisiä virtausmittareita koskevat kalibrointilaskelmat.

3.9.1   Vertailumittareita koskevat muunnokset

Tämän jakson kalibrointiyhtälöissä käytetään vertailumääränä moolivirtaa ṅ
  ref. Jos käytössä oleva vertailumittari ilmoittaa virtauksen muuna suureena, kuten vakiotilavuusvirtana ̇
  stdref, todellisena tilavuusvirtana ̇
  actdref tai massavirtana ṁ
  ref, vertailumittarin tulos on muunnettava moolivirraksi yhtälöillä (7-136), (7-137) ja (7-138). Tällöin on otettava huomioon, että vaikka tilavuusvirran, massavirran, paineen, lämpötilan ja moolimassan arvot voivat vaihdella päästötestin aikana, ne olisi pyrittävä pitämään niin vakaina kuin käytännössä mahdollista kussakin yksittäisessä asetuspisteessä virtausmittarin kalibroinnin aikana.

| | (7-136) |
| --- | --- |

Formula

(7-136)

jossa:

| ṅ
  ref | = | vertailumoolivirta [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| ̇
  stdref | = | vertailutilavuusvirta korjattuna vakiopaineen ja vakiolämpötilan mukaan [m3/s] |
| ̇
  actref | = | vertailutilavuusvirta todellisessa paineessa ja lämpötilassa [m3/s] |
| ṁ
  ref | = | vertailumassavirta [g/s] |
| p
  std | = | vakiopaine [Pa] |
| p
  act | = | todellinen kaasun paine [Pa] |
| T
  std | = | vakiolämpötila [K] |
| T
  act | = | todellinen kaasun lämpötila [Pa] |
| R | = | molaarinen kaasuvakio [J/(mol · K)] |
| M
  mix | = | kaasun moolimassa [g/mol] |

ṅ
  ref

=

vertailumoolivirta [mol/s]

̇
  stdref

=

vertailutilavuusvirta korjattuna vakiopaineen ja vakiolämpötilan mukaan [m3/s]

̇
  actref

=

vertailutilavuusvirta todellisessa paineessa ja lämpötilassa [m3/s]

ṁ
  ref

=

vertailumassavirta [g/s]

p
  std

=

vakiopaine [Pa]

p
  act

=

todellinen kaasun paine [Pa]

T
  std

=

vakiolämpötila [K]

T
  act

=

todellinen kaasun lämpötila [Pa]

R

=

molaarinen kaasuvakio [J/(mol · K)]

M
  mix

=

kaasun moolimassa [g/mol]

3.9.2   Syrjäytyspumpun (PDP) kalibrointilaskelmat

Kuristimen kunkin asennon osalta lasketaan jäljempänä esitettävät arvot liitteessä VI olevan 8.1.8.4 kohdan mukaisesti määritetyistä keskiarvoista seuraavasti:

| a) | PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohti, V
  rev (m3/rev): | (7-137) |
| --- | --- | --- |

a)

PDP:n pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohti, V
  rev (m3/rev):

Formula

(7-137)

jossa:

| | = | vertailumoolivirran keskiarvo [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| R | = | molaarinen kaasuvakio [J/(mol · K)] |
| | = | tulolämpötilan keskiarvo [K] |
| | = | tulopaineen keskiarvo [Pa] |
| | = | keskikierrosnopeus [rev/s] |

Formula

=

vertailumoolivirran keskiarvo [mol/s]

R

=

molaarinen kaasuvakio [J/(mol · K)]

Formula

=

tulolämpötilan keskiarvo [K]

Formula

=

tulopaineen keskiarvo [Pa]

Formula

=

keskikierrosnopeus [rev/s]

| b) | PDP:n luiston korjauskerroin K
  s [s/rev]: | (7-138) |
| --- | --- | --- |

b)

PDP:n luiston korjauskerroin K
  s [s/rev]:

Formula

(7-138)

jossa:

| | = | vertailumoolivirta [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | tulolämpötilan keskiarvo [K] |
| | = | tulopaineen keskiarvo [Pa] |
| | = | lähtöpaineen keskiarvo [Pa] |
| | = | PDP:n keskikierrosnopeus [rev/s] |
| R | = | molaarinen kaasuvakio [J/(mol · K)] |

Formula

=

vertailumoolivirta [mol/s]

Formula

=

tulolämpötilan keskiarvo [K]

Formula

=

tulopaineen keskiarvo [Pa]

Formula

=

lähtöpaineen keskiarvo [Pa]

Formula

=

PDP:n keskikierrosnopeus [rev/s]

R

=

molaarinen kaasuvakio [J/(mol · K)]

| c) | Tehdään PDP:n kierrosta kohti pumppaaman kaasun tilavuuden V
  rev ja PDP:n luiston korjauskertoimen K
  s regressioanalyysi pienimmän neliösumman menetelmällä laskemalla kaltevuus a
  1 ja leikkauspiste a
  0 lisäyksen 4 mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Tehdään PDP:n kierrosta kohti pumppaaman kaasun tilavuuden V
  rev ja PDP:n luiston korjauskertoimen K
  s regressioanalyysi pienimmän neliösumman menetelmällä laskemalla kaltevuus a
  1 ja leikkauspiste a
  0 lisäyksen 4 mukaisesti.

| d) | Tämän kohdan a–c alakohdan mukainen menettely toistetaan kaikilla PDP:n käyttönopeuksilla. |
| --- | --- |

d)

Tämän kohdan a–c alakohdan mukainen menettely toistetaan kaikilla PDP:n käyttönopeuksilla.

| e) | Taulukossa 7.4 havainnollistetaan näitä laskelmia suureen



  eri arvoilla.
  Taulukko 7.4


  Esimerkki PDP:n kalibrointitiedoista














  [rev/min] | [rev/s] | a
  1 [m3/min] | a
  1 [m3/s] | a
  0 [m3/rev] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 755,0 | 12,58 | 50,43 | 0,8405 | 0,056 |
| 987,6 | 16,46 | 49,86 | 0,831 | – 0,013 |
| 1 254,5 | 20,9 | 48,54 | 0,809 | 0,028 |
| 1 401,3 | 23,355 | 47,30 | 0,7883 | – 0,061 |

e)

Formula

Taulukko 7.4

Esimerkki PDP:n kalibrointitiedoista

Formula

Formula

a
  1 [m3/min]

a
  1 [m3/s]

a
  0 [m3/rev]

755,0

12,58

50,43

0,8405

0,056

987,6

16,46

49,86

0,831

– 0,013

1 254,5

20,9

48,54

0,809

0,028

1 401,3

23,355

47,30

0,7883

– 0,061

| f) | Virtausmäärä päästötestin aikana lasketaan 3.6.3 kohdan b alakohdan mukaisesti käyttämällä PDP:n kunkin käyttönopeuden osalta vastaavaa kaltevuuden a
  1 ja leikkauspisteen a
  0 arvoa. |
| --- | --- |

f)

Virtausmäärä päästötestin aikana lasketaan 3.6.3 kohdan b alakohdan mukaisesti käyttämällä PDP:n kunkin käyttönopeuden osalta vastaavaa kaltevuuden a
  1 ja leikkauspisteen a
  0 arvoa.

3.9.3   Ventureihin liittyvät yhtälöt ja sallitut olettamukset

Tässä jaksossa kuvaillaan ventureihin liittyvät yhtälöt ja sallitut olettamukset, joita käytetään venturin kalibroinnissa ja virtauksen laskennassa venturia käyttäen. Koska aliääniventuri (SSV) ja kriittisen virtauksen venturi (CFV) toimivat samalla tavalla, niitä koskevat yhtälöt ovat lähes samat lukuun ottamatta painesuhdetta r koskevaa yhtälöä (r
  SSV/r
  CFV). Yhtälöissä on oletuksena yksiulotteinen, isentrooppinen, kitkaton ja puristuva ideaalikaasun virtaus. Muut mahdolliset olettamukset täsmennetään 3.9.3 kohdan d alakohdassa. Jos mitatun virtauksen ideaalikaasuolettamusta ei sallita, yhtälöihin sisältyy todellisen kaasun käyttäytymistä vastaava ensimmäisen kertaluvun korjaus eli puristuvuuskerroin Z. Jos hyvän teknisen käytännön mukaisesti on tarpeen käyttää muuta kuin arvoa Z = 1, voidaan käyttää soveltuvaa tilayhtälöä Z:n arvojen määrittämiseksi mitattujen paineiden ja lämpötilojen funktiona tai määrittää erityiset kalibrointiyhtälöt hyvän teknisen käytännön mukaisesti. On huomattava, että virtauskertoimen C
  f yhtälö perustuu ideaalikaasuolettamukseen ja että isentrooppinen eksponentti γ on sama kuin ominaislämpötilojen suhde cp
  /c
  V
  . Jos hyvän teknisen käytännön mukaisesti on tarpeen käyttää todellisen kaasun isentrooppista eksponenttia, voidaan käyttää soveltuvaa tilayhtälöä γ:n arvojen määrittämiseksi mitattujen paineiden ja lämpötilojen funktiona tai määrittää erityiset kalibrointiyhtälöt. Moolivirta ṅ [mol/s] lasketaan yhtälöstä (7-139):

| | (7-139) |
| --- | --- |

Formula

(7-139)

jossa:

| C
  d | = | purkauskerroin 3.9.3 kohdan a alakohdan mukaisesti [-] |
| --- | --- | --- |
| C
  f | = | virtauskerroin 3.9.3 kohdan b alakohdan mukaisesti [-] |
| A
  t | = | venturin kurkun poikkipinta-ala [m2] |
| p
  in | = | venturin sisääntulon absoluuttinen staattinen paine [Pa] |
| Z | = | puristuvuuskerroin [-] |
| M
  mix | = | kaasuseoksen moolimassa [kg/mol] |
| R | = | molaarinen kaasuvakio |
| T
  in | = | venturin sisääntulon absoluuttinen lämpötila [K] |

C
  d

=

purkauskerroin 3.9.3 kohdan a alakohdan mukaisesti [-]

C
  f

=

virtauskerroin 3.9.3 kohdan b alakohdan mukaisesti [-]

A
  t

=

venturin kurkun poikkipinta-ala [m2]

p
  in

=

venturin sisääntulon absoluuttinen staattinen paine [Pa]

Z

=

puristuvuuskerroin [-]

M
  mix

=

kaasuseoksen moolimassa [kg/mol]

R

=

molaarinen kaasuvakio

T
  in

=

venturin sisääntulon absoluuttinen lämpötila [K]

| a) | Arvo C
  d lasketaan yhtälöstä (7-140) käyttäen liitteessä VI olevan 8.1.8.4 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja: | (7-140) |
| --- | --- | --- |

a)

Arvo C
  d lasketaan yhtälöstä (7-140) käyttäen liitteessä VI olevan 8.1.8.4 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja:

Formula

(7-140)

jossa:

| ṅ
  ref | = | vertailumoolivirta [mol/s] |
| --- | --- | --- |

ṅ
  ref

=

vertailumoolivirta [mol/s]

Muut symbolit ovat samat kuin yhtälössä (7-139).

| b) | Arvo C
  f määritetään jollakin seuraavista menetelmistä:






  i) | Kun kyse on pelkästään CFV-virtausmittareista, C
  fCFV johdetaan taulukosta 7.5 arvojen β (venturin kurkun ja sisääntulon läpimittojen suhde) ja γ (kaasuseoksen ominaislämpötilojen suhde) perusteella käyttäen lineaarista interpolointia väliarvojen saamiseksi.

  Taulukko 7.5


  CFV-virtausmittareiden arvot C
  fCFV,β and γ










  C
  fCFV |
| --- | --- | --- |
| β | γ
  exh = 1,385 | γ
  dexh = γ
  air = 1,399 |
| 0,000 | 0,6822 | 0,6846 |
| 0,400 | 0,6857 | 0,6881 |
| 0,500 | 0,6910 | 0,6934 |
| 0,550 | 0,6953 | 0,6977 |
| 0,600 | 0,7011 | 0,7036 |
| 0,625 | 0,7047 | 0,7072 |
| 0,650 | 0,7089 | 0,7114 |
| 0,675 | 0,7137 | 0,7163 |
| 0,700 | 0,7193 | 0,7219 |
| 0,720 | 0,7245 | 0,7271 |
| 0,740 | 0,7303 | 0,7329 |
| 0,760 | 0,7368 | 0,7395 |
| 0,770 | 0,7404 | 0,7431 |
| 0,780 | 0,7442 | 0,7470 |
| 0,790 | 0,7483 | 0,7511 |
| 0,800 | 0,7527 | 0,7555 |
| 0,810 | 0,7573 | 0,7602 |
| 0,820 | 0,7624 | 0,7652 |
| 0,830 | 0,7677 | 0,7707 |
| 0,840 | 0,7735 | 0,7765 |
| 0,850 | 0,7798 | 0,7828 |

b)

Arvo C
  f määritetään jollakin seuraavista menetelmistä:

i)

Kun kyse on pelkästään CFV-virtausmittareista, C
  fCFV johdetaan taulukosta 7.5 arvojen β (venturin kurkun ja sisääntulon läpimittojen suhde) ja γ (kaasuseoksen ominaislämpötilojen suhde) perusteella käyttäen lineaarista interpolointia väliarvojen saamiseksi.

Taulukko 7.5

CFV-virtausmittareiden arvot C
  fCFV,β and γ

C
  fCFV

β

γ
  exh = 1,385

γ
  dexh = γ
  air = 1,399

0,000

0,6822

0,6846

0,400

0,6857

0,6881

0,500

0,6910

0,6934

0,550

0,6953

0,6977

0,600

0,7011

0,7036

0,625

0,7047

0,7072

0,650

0,7089

0,7114

0,675

0,7137

0,7163

0,700

0,7193

0,7219

0,720

0,7245

0,7271

0,740

0,7303

0,7329

0,760

0,7368

0,7395

0,770

0,7404

0,7431

0,780

0,7442

0,7470

0,790

0,7483

0,7511

0,800

0,7527

0,7555

0,810

0,7573

0,7602

0,820

0,7624

0,7652

0,830

0,7677

0,7707

0,840

0,7735

0,7765

0,850

0,7798

0,7828

| ii) | Arvo C
  f voidaan laskea kaikille CFV- tai SSV-virtausmittareille yhtälöstä (7-141): | (7-141) |
| --- | --- | --- |

ii)

Arvo C
  f voidaan laskea kaikille CFV- tai SSV-virtausmittareille yhtälöstä (7-141):

Formula

(7-141)

jossa:

| γ | = | isentrooppinen eksponentti [-]. Ideaalikaasun osalta tämä on kaasuseoksen ominaislämpötilojen suhde cp
  /c
  V
  . |
| --- | --- | --- |
| r | = | painesuhde määritettynä tämän kohdan c alakohdan 3 kohdan mukaisesti |
| β | = | venturin kurkun ja sisääntulon läpimittojen suhde |

γ

=

isentrooppinen eksponentti [-]. Ideaalikaasun osalta tämä on kaasuseoksen ominaislämpötilojen suhde cp
  /c
  V
  .

r

=

painesuhde määritettynä tämän kohdan c alakohdan 3 kohdan mukaisesti

β

=

venturin kurkun ja sisääntulon läpimittojen suhde

| c) | Painesuhde r lasketaan seuraavasti:






  i) | Vain SSV-järjestelmien osalta r
  SSV lasketaan yhtälöstä (7-142): | (7-142) |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Painesuhde r lasketaan seuraavasti:

i)

Vain SSV-järjestelmien osalta r
  SSV lasketaan yhtälöstä (7-142):

Formula

(7-142)

jossa:

| Δp
  ssv | = | staattinen paine-ero; venturin sisääntulo miinus venturin kurkku [Pa] |
| --- | --- | --- |

Δp
  ssv

=

staattinen paine-ero; venturin sisääntulo miinus venturin kurkku [Pa]

| ii) | Vain CFV-järjestelmien osalta r
  CFV lasketaan iteratiivisesti yhtälöstä (7-143): | (7-143) |
| --- | --- | --- |

ii)

Vain CFV-järjestelmien osalta r
  CFV lasketaan iteratiivisesti yhtälöstä (7-143):

Formula

(7-143)

| d) | Käytettäviin yhtälöihin voidaan soveltaa jotakin seuraavista yksinkertaistavista olettamuksista, tai testaukseen paremmin soveltuvia arvoja voidaan määrittää hyvän teknisen käytännön mukaisesti.






  i) | Raakapakokaasun, laimennetun pakokaasun ja laimennusilman koko alueella tehtävien päästötestien osalta voidaan olettaa, että kaasuseos käyttäytyy ideaalikaasun tavoin: Z = 1; |
| --- | --- | --- |

d)

Käytettäviin yhtälöihin voidaan soveltaa jotakin seuraavista yksinkertaistavista olettamuksista, tai testaukseen paremmin soveltuvia arvoja voidaan määrittää hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

i)

Raakapakokaasun, laimennetun pakokaasun ja laimennusilman koko alueella tehtävien päästötestien osalta voidaan olettaa, että kaasuseos käyttäytyy ideaalikaasun tavoin: Z = 1;

| ii) | Raakapakokaasun koko alueen osalta voidaan olettaa, että ominaislämpötilojen suhde on vakio: γ = 1,385; |
| --- | --- |

ii)

Raakapakokaasun koko alueen osalta voidaan olettaa, että ominaislämpötilojen suhde on vakio: γ = 1,385;

| iii) | Laimennetun pakokaasun ja ilman (esim. kalibrointi-ilman tai laimennusilman) koko alueen osalta voidaan olettaa, että ominaislämpötilojen suhde on vakio: γ = 1,399; |
| --- | --- |

iii)

Laimennetun pakokaasun ja ilman (esim. kalibrointi-ilman tai laimennusilman) koko alueen osalta voidaan olettaa, että ominaislämpötilojen suhde on vakio: γ = 1,399;

| iv) | Laimennetun pakokaasun ja ilman koko alueen osalta seoksen moolimassaa M
  mix [g/mol] voidaan pitää pelkästään 3.3.2 kohdan mukaisesti määritetyn laimennusilmassa tai kalibrointi-ilmassa olevan veden määrän x
  H2O funktiona, joka lasketaan yhtälöstä (7-144):







  M
  mix=M
  air· (1 –x
  H2O) +M
  H2O· (x
  H2O) | (7-144) |
| --- | --- | --- |

iv)

Laimennetun pakokaasun ja ilman koko alueen osalta seoksen moolimassaa M
  mix [g/mol] voidaan pitää pelkästään 3.3.2 kohdan mukaisesti määritetyn laimennusilmassa tai kalibrointi-ilmassa olevan veden määrän x
  H2O funktiona, joka lasketaan yhtälöstä (7-144):

M
  mix=M
  air· (1 –x
  H2O) +M
  H2O· (x
  H2O)

(7-144)

jossa:

| M
  air | = | 28,96559 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  H2O | = | 18,01528 g/mol |
| x
  H2O | = | veden määrä laimennus- tai kalibrointi-ilmassa [mol/mol] |

M
  air

=

28,96559 g/mol

M
  H2O

=

18,01528 g/mol

x
  H2O

=

veden määrä laimennus- tai kalibrointi-ilmassa [mol/mol]

| v) | Laimennetun pakokaasun ja ilman koko alueen osalta voidaan kaikkia kalibrointeja ja testauksia varten olettaa, että seoksen moolimassa M
  mix on vakio, kunhan oletettu moolimassa eroaa enintään ± 1 prosenttia moolimassan estimoidusta vähimmäis- ja enimmäisarvosta kalibroinnin ja testauksen aikana. Tämä olettamus voidaan tehdä, jos kalibrointi- ja laimennusilmassa olevan veden määrän hallinta on riittävällä tasolla tai jos sekä kalibrointi- että laimennusilmasta poistetaan riittävästi vettä. Taulukossa 7.6 annetaan esimerkkejä sallituista laimennusilman ja kalibrointi-ilman kastepistealueista suhteessa toisiinsa.

  Taulukko 7.6


  Esimerkkejä laimennusilman ja kalibrointi-ilman kastepisteistä, joiden kohdalla arvon M
  mix voidaan olettaa olevan vakio








  Jos kalibrointi-ilman T
  dew (°C) on... | oletetaan, että M
  mix (g/mol) on seuraava vakioarvo | kun T
  dew (°C) on seuraavalla alueella päästötestien aikana (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| kuiva | 28,96559 | kuiva–18 |
| 0 | 28,89263 | kuiva–21 |
| 5 | 28,86148 | kuiva–22 |
| 10 | 28,81911 | kuiva–24 |
| 15 | 28,76224 | kuiva–26 |
| 20 | 28,68685 | – 8–28 |
| 25 | 28,58806 | 12–31 |
| 30 | 28,46005 | 23–34 |

v)

Laimennetun pakokaasun ja ilman koko alueen osalta voidaan kaikkia kalibrointeja ja testauksia varten olettaa, että seoksen moolimassa M
  mix on vakio, kunhan oletettu moolimassa eroaa enintään ± 1 prosenttia moolimassan estimoidusta vähimmäis- ja enimmäisarvosta kalibroinnin ja testauksen aikana. Tämä olettamus voidaan tehdä, jos kalibrointi- ja laimennusilmassa olevan veden määrän hallinta on riittävällä tasolla tai jos sekä kalibrointi- että laimennusilmasta poistetaan riittävästi vettä. Taulukossa 7.6 annetaan esimerkkejä sallituista laimennusilman ja kalibrointi-ilman kastepistealueista suhteessa toisiinsa.

Taulukko 7.6

Esimerkkejä laimennusilman ja kalibrointi-ilman kastepisteistä, joiden kohdalla arvon M
  mix voidaan olettaa olevan vakio

Jos kalibrointi-ilman T
  dew (°C) on...

oletetaan, että M
  mix (g/mol) on seuraava vakioarvo

kun T
  dew (°C) on seuraavalla alueella päästötestien aikana (6)

kuiva

28,96559

kuiva–18

0

28,89263

kuiva–21

5

28,86148

kuiva–22

10

28,81911

kuiva–24

15

28,76224

kuiva–26

20

28,68685

– 8–28

25

28,58806

12–31

30

28,46005

23–34

3.9.4   Aliääniventurin (SSV) kalibrointi

a)   Mooliperustainen menettely. SSV-virtausmittarin kalibroimiseksi on suoritettava seuraavat vaiheet:

| i) | Kullekin vertailumoolivirralle lasketaan Reynoldsin luku Re
  # käyttäen venturin kurkun läpimittaa d
  t [yhtälö (7-145)]. Koska arvon Re#
  laskemiseksi tarvitaan dynaamisen viskositeetin μ arvo, voidaan käyttää erityistä viskositeettimallia arvon μ määrittämiseksi kalibrointikaasulle (joka on yleensä ilma) hyvän teknisen käytännön mukaisesti [yhtälö (7-146)]. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää Sutherlandin kolmen tekijän viskositeettimallia μ:n likiarvon määrittämiseksi seuraavasti (ks. taulukko 7.7): | (7-145) |
| --- | --- | --- |

i)

Kullekin vertailumoolivirralle lasketaan Reynoldsin luku Re
  # käyttäen venturin kurkun läpimittaa d
  t [yhtälö (7-145)]. Koska arvon Re#
  laskemiseksi tarvitaan dynaamisen viskositeetin μ arvo, voidaan käyttää erityistä viskositeettimallia arvon μ määrittämiseksi kalibrointikaasulle (joka on yleensä ilma) hyvän teknisen käytännön mukaisesti [yhtälö (7-146)]. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää Sutherlandin kolmen tekijän viskositeettimallia μ:n likiarvon määrittämiseksi seuraavasti (ks. taulukko 7.7):

Formula

(7-145)

jossa:

| d
  t | = | SSV:n kurkun läpimitta [m] |
| --- | --- | --- |
| M
  mix | = | seoksen moolimassa [kg/mol] |
| ṅ
  ref | = | vertailumoolivirta [mol/s] |

d
  t

=

SSV:n kurkun läpimitta [m]

M
  mix

=

seoksen moolimassa [kg/mol]

ṅ
  ref

=

vertailumoolivirta [mol/s]

ja käyttää Sutherlandin kolmen tekijän viskositeettimallia seuraavasti:

| | (7-146) |
| --- | --- |

Formula

(7-146)

jossa:

| μ | = | kalibrointikaasun dynaaminen viskositeetti [kg /(m · s)] |
| --- | --- | --- |
| μ
  0 | = | Sutherlandin vertailuviskositeetti [kg /(m · s)] |
| S | = | Sutherlandin vakio [K] |
| T
  0 | = | Sutherlandin vertailulämpötila [K] |
| T
  in | = | absoluuttinen lämpötila venturin sisääntulossa [K] |

μ

=

kalibrointikaasun dynaaminen viskositeetti [kg /(m · s)]

μ
  0

=

Sutherlandin vertailuviskositeetti [kg /(m · s)]

S

=

Sutherlandin vakio [K]

T
  0

=

Sutherlandin vertailulämpötila [K]

T
  in

=

absoluuttinen lämpötila venturin sisääntulossa [K]

Taulukko 7.7

Sutherlandin kolmen tekijän viskositeettimallin parametrit

| Kaasu (7) | μ
  0 | T0 | S | Lämpötila-alue ± 2 prosentin virheellä | Paineraja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kg /(m·s) | K | K | K | kPa |
| Ilma | 1,716 × 10– 5 | 273 | 111 | 170–1 900 | ≤ 1 800 |
| CO2 | 1,370 × 10– 5 | 273 | 222 | 190–1 700 | ≤ 3 600 |
| H2O | 1,12 × 10– 5 | 350 | 1 064 | 360–1 500 | ≤ 10 000 |
| O2 | 1,919 × 10– 5 | 273 | 139 | 190–2 000 | ≤ 2 500 |
| N2 | 1,663 × 10– 5 | 273 | 107 | 100–1 500 | ≤ 1 600 |

Kaasu (7)

μ
  0

T0

S

Lämpötila-alue ± 2 prosentin virheellä

Paineraja

kg /(m·s)

K

K

K

kPa

Ilma

1,716 × 10– 5

273

111

170–1 900

≤ 1 800

CO2

1,370 × 10– 5

273

222

190–1 700

≤ 3 600

H2O

1,12 × 10– 5

350

1 064

360–1 500

≤ 10 000

O2

1,919 × 10– 5

273

139

190–2 000

≤ 2 500

N2

1,663 × 10– 5

273

107

100–1 500

≤ 1 600

| ii) | Muodostetaan yhtälö suureille C
  d ja Re#
  käyttäen arvopareja (Re#
  , C
  d). Lasketaan arvo C
  d yhtälöstä (7-140) käyttämällä yhtälöstä (7-141) saatua arvoa C
  f. Voidaan myös käyttää mitä tahansa matemaattista esitystä, kuten polynomi- tai potenssisarjaa. Yhtälö (7-147) on esimerkki tavallisesta matemaattisesta esityksestä arvojen C
  d ja Re#
  suhteen ilmaisemiseksi. | (7-147) |
| --- | --- | --- |

ii)

Muodostetaan yhtälö suureille C
  d ja Re#
  käyttäen arvopareja (Re#
  , C
  d). Lasketaan arvo C
  d yhtälöstä (7-140) käyttämällä yhtälöstä (7-141) saatua arvoa C
  f. Voidaan myös käyttää mitä tahansa matemaattista esitystä, kuten polynomi- tai potenssisarjaa. Yhtälö (7-147) on esimerkki tavallisesta matemaattisesta esityksestä arvojen C
  d ja Re#
  suhteen ilmaisemiseksi.

Formula

(7-147)

| iii) | Suoritetaan pienimmän neliösumman regressioanalyysi parhaiten sopivien (best-fit) tekijöiden määrittämiseksi yhtälöä varten sekä yhtälön regressiotilastojen, estimaatin keskivirheen SEE ja determinaatiokertoimen r
  2 laskemiseksi lisäyksen 3 mukaisesti. |
| --- | --- |

iii)

Suoritetaan pienimmän neliösumman regressioanalyysi parhaiten sopivien (best-fit) tekijöiden määrittämiseksi yhtälöä varten sekä yhtälön regressiotilastojen, estimaatin keskivirheen SEE ja determinaatiokertoimen r
  2 laskemiseksi lisäyksen 3 mukaisesti.

| iv) | Jos yhtälö täyttää ehdon SEE < 0,5 % n
  ref max (tai ṁ
  refmax) ja r
  2 ≥ 0,995, yhtälöä voidaan käyttää arvon C
  d määrittämiseksi päästötestejä varten 3.6.3 kohdan b alakohdassa kuvaillulla tavalla. |
| --- | --- |

iv)

Jos yhtälö täyttää ehdon SEE < 0,5 % n
  ref max (tai ṁ
  refmax) ja r
  2 ≥ 0,995, yhtälöä voidaan käyttää arvon C
  d määrittämiseksi päästötestejä varten 3.6.3 kohdan b alakohdassa kuvaillulla tavalla.

| v) | Jos arvoja SEE ja r
  2 koskevat kriteerit eivät täyty, kalibrointipisteitä voidaan hyvän teknisen käytännön mukaisesti poistaa, jotta regressiotilastoja koskevat vaatimukset täyttyvät. Vähintään seitsemää kalibrointipistettä on käytettävä, jotta kriteerit täyttyvät. |
| --- | --- |

v)

Jos arvoja SEE ja r
  2 koskevat kriteerit eivät täyty, kalibrointipisteitä voidaan hyvän teknisen käytännön mukaisesti poistaa, jotta regressiotilastoja koskevat vaatimukset täyttyvät. Vähintään seitsemää kalibrointipistettä on käytettävä, jotta kriteerit täyttyvät.

| vi) | Jos pisteiden poistaminen ei poista vieraita arvoja, on ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin. Esimerkiksi valitaan toinen matemaattinen esitys arvojen C
  d ja Re#
  suhdetta kuvaavalle yhtälölle, tarkastetaan järjestelmä vuotojen varalta tai toistetaan kalibrointimenettely. Jos menettely toistetaan, mittauksissa on käytettävä tiukempia toleransseja ja virtausten vakautumiselle on varattava enemmän aikaa. |
| --- | --- |

vi)

Jos pisteiden poistaminen ei poista vieraita arvoja, on ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin. Esimerkiksi valitaan toinen matemaattinen esitys arvojen C
  d ja Re#
  suhdetta kuvaavalle yhtälölle, tarkastetaan järjestelmä vuotojen varalta tai toistetaan kalibrointimenettely. Jos menettely toistetaan, mittauksissa on käytettävä tiukempia toleransseja ja virtausten vakautumiselle on varattava enemmän aikaa.

| vii) | Kun yhtälö on saatu sellaiseksi, että se täyttää regressiokriteerit, sitä voidaan käyttää vain sellaisten virtojen määrittämiseen, jotka ovat niiden vertailuvirtojen suuruusalueella, joita on käytetty arvojen C
  d ja Re#
  suhdetta kuvaavan yhtälön regressiokriteereiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

vii)

Kun yhtälö on saatu sellaiseksi, että se täyttää regressiokriteerit, sitä voidaan käyttää vain sellaisten virtojen määrittämiseen, jotka ovat niiden vertailuvirtojen suuruusalueella, joita on käytetty arvojen C
  d ja Re#
  suhdetta kuvaavan yhtälön regressiokriteereiden täyttämiseksi.

3.9.5   Kriittisen virtauksen venturin (CFV) kalibrointi

a)   Jotkin CFV-virtausmittarit koostuvat yhdestä, jotkin useasta venturista. Jälkimmäisessä tapauksessa eri virtausten mittaamiseen käytetään erilaisia venturiyhdistelmiä. Kun CFV-virtausmittari koostuu useasta venturista, voidaan joko kalibroida kukin venturi erikseen erillisen purkauskertoimen C
  d määrittämiseksi kullekin venturille tai kalibroida kukin venturiyhdistelmä kokonaisuutena. Kun kalibroidaan ventureiden yhdistelmä, arvoksi A
  t otetaan aktiivisten venturikurkkujen pinta-alojen summa ja arvoksi d
  t aktiivisten venturikurkkujen läpimittojen neliöiden summan neliöjuuri. Venturikurkkujen ja sisääntulojen läpimittojen suhdetta käytetään aktiivisten venturikurkkujen läpimittojen summan neliöjuuren (d
  t) ja kaikkien ventureiden yhteisen sisääntulon läpimitan (D) suhteena. Arvo C
  d määritetään seuraavasti yhtä venturia tai yhtä ventureiden yhdistelmää varten:

| i) | Kunkin kalibrointipisteen arvo C
  d lasketaan kussakin asetuspisteessä kerättyjen tietojen perusteella käyttäen yhtälöä (7-140). |
| --- | --- |

i)

Kunkin kalibrointipisteen arvo C
  d lasketaan kussakin asetuspisteessä kerättyjen tietojen perusteella käyttäen yhtälöä (7-140).

| ii) | Kaikkien arvojen C
  d keskiarvo ja standardipoikkeama lasketaan yhtälöiden (7-155) ja (7-156) avulla. |
| --- | --- |

ii)

Kaikkien arvojen C
  d keskiarvo ja standardipoikkeama lasketaan yhtälöiden (7-155) ja (7-156) avulla.

| iii) | Jos kaikkien arvojen C
  d standardipoikkeama on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,3 prosenttia C
  d:n keskiarvosta, käytetään yhtälössä (7-120) C
  d:n keskiarvoa ja CFV-arvoja käytetään vain pienimpään kalibroinnin aikana mitattuun arvoon r saakka.







  r= 1 – (Δp/pin
  ) | (7-148) |
| --- | --- | --- |

iii)

Jos kaikkien arvojen C
  d standardipoikkeama on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,3 prosenttia C
  d:n keskiarvosta, käytetään yhtälössä (7-120) C
  d:n keskiarvoa ja CFV-arvoja käytetään vain pienimpään kalibroinnin aikana mitattuun arvoon r saakka.

r= 1 – (Δp/pin
  )

(7-148)

| iv) | Jos kaikkien arvojen C
  d standardipoikkeama on suurempi kuin 0,3 prosenttia C
  d:n keskiarvosta, jätetään ottamatta huomioon ne C
  d:n arvot, jotka vastaavat kalibroinnin aikana mitatulla pienimmällä r:n arvolla kirjattua datapistettä. |
| --- | --- |

iv)

Jos kaikkien arvojen C
  d standardipoikkeama on suurempi kuin 0,3 prosenttia C
  d:n keskiarvosta, jätetään ottamatta huomioon ne C
  d:n arvot, jotka vastaavat kalibroinnin aikana mitatulla pienimmällä r:n arvolla kirjattua datapistettä.

| v) | Jos jäljelle jäävien datapisteiden määrä on pienempi kuin seitsemän, on ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin ja tarkistettava kalibrointitiedot tai toistettava kalibrointimenettely. Jos kalibrointimenettely toistetaan, on suositeltavaa, että järjestelmä tarkastetaan vuotojen varalta, mittauksissa käytetään tiukempia toleransseja ja virtojen vakautumiselle varataan enemmän aikaa. |
| --- | --- |

v)

Jos jäljelle jäävien datapisteiden määrä on pienempi kuin seitsemän, on ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin ja tarkistettava kalibrointitiedot tai toistettava kalibrointimenettely. Jos kalibrointimenettely toistetaan, on suositeltavaa, että järjestelmä tarkastetaan vuotojen varalta, mittauksissa käytetään tiukempia toleransseja ja virtojen vakautumiselle varataan enemmän aikaa.

| vi) | Jos jäljelle jäävien C
  d:n arvojen määrä on seitsemän tai suurempi, lasketaan niiden keskiarvo ja standardipoikkeama uudelleen. |
| --- | --- |

vi)

Jos jäljelle jäävien C
  d:n arvojen määrä on seitsemän tai suurempi, lasketaan niiden keskiarvo ja standardipoikkeama uudelleen.

| vii) | Jos jäljelle jääneiden arvojen C
  d standardipoikkeama on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,3 prosenttia niiden keskiarvosta, käytetään yhtälössä (7-120) tätä C
  d:n keskiarvoa ja CFV-arvoja käytetään vain alhaisimpaan jäljelle jääneisiin C
  d:n arvoihin liittyvään arvoon r saakka. |
| --- | --- |

vii)

Jos jäljelle jääneiden arvojen C
  d standardipoikkeama on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,3 prosenttia niiden keskiarvosta, käytetään yhtälössä (7-120) tätä C
  d:n keskiarvoa ja CFV-arvoja käytetään vain alhaisimpaan jäljelle jääneisiin C
  d:n arvoihin liittyvään arvoon r saakka.

| viii) | Jos jäljelle jääneiden arvojen C
  d standardipoikkeama on edelleen suurempi kuin 0,3 prosenttia jäljelle jääneiden arvojen C
  d keskiarvosta, toistetaan tämän kohdan e alakohdan 4–8 alakohdassa kuvaillut vaiheet. |
| --- | --- |

viii)

Jos jäljelle jääneiden arvojen C
  d standardipoikkeama on edelleen suurempi kuin 0,3 prosenttia jäljelle jääneiden arvojen C
  d keskiarvosta, toistetaan tämän kohdan e alakohdan 4–8 alakohdassa kuvaillut vaiheet.

---

(1)  Ks. alaindeksien selitykset; ṁ
  air = kuivan ilma massavirta, ṁ
  fuel = polttoaineen massavirta jne.

(2)  Laimennussuhde on 2 jaksossa r
  d ja 3 jaksossa DR: eri symbolit, mutta merkitys ja yhtälöt ovat samat. Laimennuskerroin on 2 jaksossa D ja 3 jaksossa x
  dil: eri symbolit mutta sama fysikaalinen merkitys; yhtälöstä (7-124) käy ilmi x
  dil:n ja DR:n välinen suhde.

(3)  t.b.d.= määrittämättä (to be defined)

(4)  2 jaksossa alaindeksin merkitys määräytyy siihen liittyvän suureen perusteella. Esimerkiksi alaindeksi ”d” voi viitata kuivaan (dry), kuten symbolissa ”
  c
  d = pitoisuus kuivana”, laimennusilmaan (dilution air), kuten ilmauksessa ”
  p
  d = laimennusilman kyllästymishöyrynpaine” ja ”
  k
  w,d = laimennusilman kuiva-märkäkorjauskerroin” taikka laimennussuhteeseen, kuten ilmauksessa ”
  r
  d
  ”.

(5)  Polttoaine, jonka kemiallinen kaava on CHαOεNδSγ.

(6)  Polttoaine, jonka kemiallinen kaava on CHαOβSγNδ.

(7)  On huomattava, että symbolin β merkitys on näissä kahdessa päästölaskelmia koskevassa jaksossa erilainen: 2 jaksossa sillä viitataan polttoaineeseen, jonka kemiallinen kaava on CHαSγNδOε (eli kaava CβHαSγNδOε jossa β = 1, oletuksena yksi hiiliatomi molekyyliä kohti), kun taas 3 jaksossa sillä viitataan polttoaineen CHαOβSγNδ happi-hiilisuhteeseen. Näin ollen 3 jakson symboli β vastaa 2 jaksossa symbolia ε.

(8)  Massaosuuden symboli w ja kemiallisen komponentin symboli alaindeksinä.

(1)  Polttoaineen mukaisesti

(2)  Kun λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa

(3)  
  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

(4)  NMHC:n perustana CH2,93 (HC:n kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u
  gas-kerrointa)

(5)  
  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

(9)  Polttoaineen mukaisesti

(10)  Kun λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa

(11)  
  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %

(12)  NMHC:n perustana CH2,93 (HC:n kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u
  gas-kerrointa)

(13)  
  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

(6)  Alue, jota sovelletaan kaikkiin kalibrointeihin ja päästötesteihin ilmanpainealueella (80 000–103 325) kPa.

(7)  Taulukossa annettuja parametreja voidaan käyttää vain annetuille puhtaille kaasuille. Kaasuseosten viskositeetin laskennassa käytettäviä parametreja ei saa yhdistellä.

Lisäys 1

Siirtymäkorjaus

1.   Soveltamisala ja suoritustiheys

Tässä lisäyksessä kuvailtujen laskelmien avulla voidaan päätellä, mitätöikö kaasuanalysaattorin siirtymä testiaikavälin tulokset. Jos siirtymä ei mitätöi testiaikavälin tuloksia, testiaikavälin kaasuanalysaattorivasteet korjataan siirtymän osalta tässä lisäyksessä esitetyllä tavalla. Kaikissa myöhemmissä päästölaskelmissa on käytettävä siirtymäkorjattuja kaasuanalysaattorivasteita. Kaasuanalysaattorin siirtymän hyväksyttävä kynnysarvo testiaikavälin aikana määritetään liitteessä VI olevassa 8.2.2.2 kohdassa.

2.   Korjausperiaatteet

Tämän lisäyksen mukaisissa laskelmissa käytetään jonkin aikaa ennen ja jälkeen testiaikavälin määritettyä kaasuanalysaattorin vastetta nolla- ja vertailukaasupitoisuuksiin. Laskelmilla korjataan kaasuanalysaattorin vasteet, jotka kirjattiin testiaikavälin aikana. Korjaus perustuu analysaattorin nolla- ja vertailukaasuihin antamaan vasteeseen sekä nolla- ja vertailukaasujen pitoisuuksiin. Siirtymän validointi ja korjaus tehdään seuraavasti:

3.   Siirtymän validointi

Kun kaikkiin kaasuanalysaattorin signaaleihin on sovellettu kaikkia muita korjauksia kuin siirtymäkorjausta, lasketaan ominaispäästöt 3.8 kohdan mukaisesti. Sen jälkeen kaikki kaasuanalysaattorin signaalit siirtymäkorjataan tämän lisäyksen mukaisesti. Ominaispäästöt lasketaan uudelleen käyttäen kaikkia siirtymäkorjattuja kaasuanalysaattorisignaaleja. Ominaispäästöt validoidaan ja ilmoitetaan ennen siirtymäkorjausta ja sen jälkeen liitteessä VI olevan 8.2.2.2 kohdan mukaisesti.

4.   Siirtymäkorjaus

Kaikki kaasuanalysaattorin signaalit korjataan seuraavasti:

| a) | Kukin kirjattu pitoisuus xi
  korjataan jatkuvan näytteenoton tai eränäytteenoton osalta,



  . |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | Siirtymäkorjaus lasketaan yhtälöstä (7-149): | (7-149) |
| --- | --- | --- |

b)

Siirtymäkorjaus lasketaan yhtälöstä (7-149):

Formula

(7-149)

jossa:

| xi

  driftcor | = | siirtymäkorjattu pitoisuus [μmol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  refzero | = | nollakaasun vertailupitoisuus, joka on yleensä nolla, ellei sen tiedetä olevan jokin muu [μmol/mol] |
| x
  refspan | = | vertailukaasun vertailupitoisuus [μmol/mol] |
| x
  prespan | = | kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen ennen testiaikaväliä [μmol/mol] |
| x
  postspan | = | kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen testiaikavälin jälkeen [μmol/mol] |
| xi
  or | = | kirjattu pitoisuus, eli mitattu testin aikana ennen siirtymäkorjausta [μmol/mol] |
| x
  prezero | = | kaasuanalysaattorin vaste nollakaasupitoisuuteen ennen testiaikaväliä [μmol/mol] |
| x
  postzero | = | kaasuanalysaattorin vaste nollakaasupitoisuuteen testiaikavälin jälkeen [μmol/mol] |

xi

  driftcor

=

siirtymäkorjattu pitoisuus [μmol/mol]

x
  refzero

=

nollakaasun vertailupitoisuus, joka on yleensä nolla, ellei sen tiedetä olevan jokin muu [μmol/mol]

x
  refspan

=

vertailukaasun vertailupitoisuus [μmol/mol]

x
  prespan

=

kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen ennen testiaikaväliä [μmol/mol]

x
  postspan

=

kaasuanalysaattorin vaste vertailukaasupitoisuuteen testiaikavälin jälkeen [μmol/mol]

Formula

=

kirjattu pitoisuus, eli mitattu testin aikana ennen siirtymäkorjausta [μmol/mol]

x
  prezero

=

kaasuanalysaattorin vaste nollakaasupitoisuuteen ennen testiaikaväliä [μmol/mol]

x
  postzero

=

kaasuanalysaattorin vaste nollakaasupitoisuuteen testiaikavälin jälkeen [μmol/mol]

| c) | Testiaikaväliä edeltävinä pitoisuuksina on käytettävä viimeisimpiä ennen testiaikaväliä määritettyjä pitoisuuksia. Joidenkin testiaikavälien osalta viimeisimmät testiaikaväliä edeltävät nolla- tai vertailuarvot voivat olla saatu ennen yhtä tai useampaa edeltävää testiaikaväliä. |
| --- | --- |

c)

Testiaikaväliä edeltävinä pitoisuuksina on käytettävä viimeisimpiä ennen testiaikaväliä määritettyjä pitoisuuksia. Joidenkin testiaikavälien osalta viimeisimmät testiaikaväliä edeltävät nolla- tai vertailuarvot voivat olla saatu ennen yhtä tai useampaa edeltävää testiaikaväliä.

| d) | Testiaikavälin jälkeisinä pitoisuuksina on käytettävä viimeisimpiä testiaikavälin jälkeen määritettyjä pitoisuuksia. Joidenkin testiaikavälien osalta viimeisimmät testiaikavälin jälkeiset nolla- tai vertailuarvot voivat olla saatu yhden tai useamman myöhemmän testiaikavälin jälkeen. |
| --- | --- |

d)

Testiaikavälin jälkeisinä pitoisuuksina on käytettävä viimeisimpiä testiaikavälin jälkeen määritettyjä pitoisuuksia. Joidenkin testiaikavälien osalta viimeisimmät testiaikavälin jälkeiset nolla- tai vertailuarvot voivat olla saatu yhden tai useamman myöhemmän testiaikavälin jälkeen.

| e) | Jos analysaattorin vastetta vertailukaasupitoisuuteen, x
  prespan, ei kirjata ennen testiaikaväliä, arvo x
  prespan asetetaan samaksi kuin vertailukaasun vertailupitoisuus: x
  prespan = x
  refspan. |
| --- | --- |

e)

Jos analysaattorin vastetta vertailukaasupitoisuuteen, x
  prespan, ei kirjata ennen testiaikaväliä, arvo x
  prespan asetetaan samaksi kuin vertailukaasun vertailupitoisuus: x
  prespan = x
  refspan.

| f) | Jos analysaattorin vastetta nollakaasupitoisuuteen, x
  prezero, ei kirjata ennen testiaikaväliä, arvo x
  prezero asetetaan samaksi kuin nollakaasun vertailupitoisuus: x
  prezero = x
  refzero. |
| --- | --- |

f)

Jos analysaattorin vastetta nollakaasupitoisuuteen, x
  prezero, ei kirjata ennen testiaikaväliä, arvo x
  prezero asetetaan samaksi kuin nollakaasun vertailupitoisuus: x
  prezero = x
  refzero.

| g) | Nollakaasun vertailupitoisuus, xrefzero, on tavallisesti nolla: xrefzero = 0 μmol/mol. Joskus voi kuitenkin olla tiedossa, että pitoisuus xrefzero on muu kuin nolla. Esimerkiksi jos CO2-analysaattori nollataan käyttäen ympäröivää ilmaa, voidaan käyttää ympäröivän ilman oletushiilidioksidipitoisuutta, joka on 375 μmol/mol. Tässä tapauksessa xrefzero = 375 μmol/mol. Kun analysaattori nollataan käyttäen pitoisuutta xrefzero, joka on muu kuin nolla, analysaattori on säädettävä niin, että se antaa tulokseksi todellisen xrefzero-pitoisuuden. Esimerkiksi jos xrefzero = 375 μmol/mol, analysaattori on asetettava niin, että se antaa tulokseksi arvon 375 μmol/mol, kun nollakaasu virtaa analysaattoriin. |
| --- | --- |

g)

Nollakaasun vertailupitoisuus, xrefzero, on tavallisesti nolla: xrefzero = 0 μmol/mol. Joskus voi kuitenkin olla tiedossa, että pitoisuus xrefzero on muu kuin nolla. Esimerkiksi jos CO2-analysaattori nollataan käyttäen ympäröivää ilmaa, voidaan käyttää ympäröivän ilman oletushiilidioksidipitoisuutta, joka on 375 μmol/mol. Tässä tapauksessa xrefzero = 375 μmol/mol. Kun analysaattori nollataan käyttäen pitoisuutta xrefzero, joka on muu kuin nolla, analysaattori on säädettävä niin, että se antaa tulokseksi todellisen xrefzero-pitoisuuden. Esimerkiksi jos xrefzero = 375 μmol/mol, analysaattori on asetettava niin, että se antaa tulokseksi arvon 375 μmol/mol, kun nollakaasu virtaa analysaattoriin.

Lisäys 2

Hiilivirran tarkastaminen

1.   Johdanto

Vain hyvin pieni osa pakokaasun sisältämästä hiilestä on peräisin muualta kuin polttoaineesta, ja se on aivan pientä osaa lukuun ottamatta pakokaasussa hiilidioksidina. Tämä on perustana CO2-mittauksiin perustuvalle järjestelmän verifiointitarkastukselle. Kun kyseessä ovat kipinäsytytysmoottorit, joissa ei ole ylimääräilman λ ohjausta tai jotka toimivat alueen 0,97 ≤ λ ≤ 1,03 ulkopuolella, menettelyn on sisällettävä myös HC:n ja CO:n mittaaminen.

Hiilen virtaus pakokaasun mittausjärjestelmiin määräytyy polttoaineen virtauksen mukaan. Hiilen virtaus päästöjen ja hiukkasten mittausjärjestelmien näytteenottopisteissä on riippuvainen CO2-pitoisuuksista (tai CO2-, HC- ja CO-pitoisuuksista) ja kaasuvirtauksesta kyseisissä pisteissä.

Tässä mielessä moottorin tuottama hiilivirta tunnetaan, ja havainnoimalla samaa hiilivirtaa pakoputkessa ja osavirtausnäytteenottojärjestelmän ulostulossa voidaan varmentaa vuotoeheys ja virtausmittauksen tarkkuus. Tämän tarkastuksen etuna on se, että moottorin osat toimivat todellisissa moottorin testausolosuhteissa lämpötilan ja virtauksen osalta.

Kuvassa 7.1 esitetään näytteenottopisteet, joissa hiilivirrat on tarkastettava. Jäljempänä esitetään yhtälöt hiilivirran laskemiseksi kussakin näytteenottopisteessä.

Kuva 7.1

Hiilivirran tarkastuksen mittauspisteet

location 3

Raw exhaust CO2

Diluted exhaust CO2

Partial Flow System

ENGINE

Fuel

Air

location 2

location 1

2.   Hiilivirta moottoriin (paikka 1)

Hiilimassavirta moottoriin qm

  Cf [kg/s] polttoaineella CHαOε lasketaan yhtälöstä (7-150):

| | (7-150) |
| --- | --- |

Formula

(7-150)

jossa:

| qm

  f | = | polttoaineen massavirta [kg/s] |
| --- | --- | --- |

qm

  f

=

polttoaineen massavirta [kg/s]

3.   Hiilivirta raakapakokaasussa (paikka 2)

3.1   CO2:n perusteella

Hiilimassavirta moottorin pakoputkessa qm

  Ce [kg/s] määritetään raakahiilidioksidipitoisuudesta ja pakokaasun massavirrasta yhtälöllä (7-151):

| | (7-151) |
| --- | --- |

Formula

(7-151)

jossa:

| c
  CO2,r | = | CO2-pitoisuus raakapakokaasussa (märkä) [%] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | CO2-pitoisuus ympäröivässä ilmassa (märkä) [%] |
| qm

  ew | = | pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s] |
| M
  e | = | pakokaasun moolimassa [g/mol] |

c
  CO2,r

=

CO2-pitoisuus raakapakokaasussa (märkä) [%]

c
  CO2,a

=

CO2-pitoisuus ympäröivässä ilmassa (märkä) [%]

qm

  ew

=

pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s]

M
  e

=

pakokaasun moolimassa [g/mol]

Jos CO2 mitataan kuivapitoisuutena, arvo on muutettava märkäpitoisuudeksi 2.1.3 tai 3.5.2 kohdan mukaisesti.

3.2   CO2:n HC:n ja CO:n perusteella

Vaihtoehtona 3.1 kohdassa esitetylle pelkästään CO2:een perustuvalle laskelmalle voidaan hiilimassavirta moottorin pakoputkessa qm

  Ce [kg/s] määrittää raa'asta CO2-, HC- ja CO-pitoisuudesta ja pakokaasun massavirrasta yhtälöllä (7-152):

| | (7-152) |
| --- | --- |

Formula

(7-152)

jossa:

| c
  CO2,r | = | CO2-pitoisuus (märkä) raakapakokaasussa [%] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | CO2-pitoisuus (märkä) ympäröivässä ilmassa [%] |
| c
  THC(C1),r | = | THC(C1)-pitoisuus raakapakokaasussa [%] |
| c
  THC(C1),a | = | THC(C1)-pitoisuus ympäröivässä ilmassa [%] |
| c
  CO,r | = | CO-pitoisuus (märkä) raakapakokaasussa [%] |
| c
  CO,a | = | CO-pitoisuus (märkä) ympäröivässä ilmassa [%] |
| qm

  ew | = | pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s] |
| M
  e | = | pakokaasun moolimassa [g/mol] |

c
  CO2,r

=

CO2-pitoisuus (märkä) raakapakokaasussa [%]

c
  CO2,a

=

CO2-pitoisuus (märkä) ympäröivässä ilmassa [%]

c
  THC(C1),r

=

THC(C1)-pitoisuus raakapakokaasussa [%]

c
  THC(C1),a

=

THC(C1)-pitoisuus ympäröivässä ilmassa [%]

c
  CO,r

=

CO-pitoisuus (märkä) raakapakokaasussa [%]

c
  CO,a

=

CO-pitoisuus (märkä) ympäröivässä ilmassa [%]

qm

  ew

=

pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s]

M
  e

=

pakokaasun moolimassa [g/mol]

Jos CO2 tai CO mitataan kuivapitoisuutena, arvo on muutettava märkäpitoisuudeksi 2.1.3 tai 3.5.2 kohdan mukaisesti.

4.   Hiilivirta laimennusjärjestelmässä (paikka 3)

4.1   CO2:n perusteella

Osavirtauslaimennusjärjestelmässä on otettava huomioon myös jakosuhde. Hiilivirta vastaavanlaisessa laimennusjärjestelmässä qm

  Cp [kg/s] (kun vastaavanlaisella tarkoitetaan järjestelmää, joka vastaa täysvirtausjärjestelmää, jossa koko pakokaasuvirta laimennetaan) määritetään laimennetusta CO2-pitoisuudesta, pakokaasun massavirrasta ja näytevirrasta. Uusi yhtälö (7-153) on muutoin identtinen yhtälön (7-151) kanssa, mutta siihen on lisätty laimennuskerroin qm

  dew/qm

  p.

| | (7-153) |
| --- | --- |

Formula

(7-153)

jossa:

| c
  CO2,d | = | CO2-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa [%] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | CO2-pitoisuus (märkä) ympäröivässä ilmassa [%] |
| qm

  dew | = | laimennettu näytevirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä [kg/s] |
| qm

  ew | = | pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s] |
| qm

  p | = | osavirtauslaimennusjärjestelmään tulevan pakokaasunäytteen virta [kg/s] |
| M
  e | = | pakokaasun moolimassa [g/mol] |

c
  CO2,d

=

CO2-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa [%]

c
  CO2,a

=

CO2-pitoisuus (märkä) ympäröivässä ilmassa [%]

qm

  dew

=

laimennettu näytevirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä [kg/s]

qm

  ew

=

pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s]

qm

  p

=

osavirtauslaimennusjärjestelmään tulevan pakokaasunäytteen virta [kg/s]

M
  e

=

pakokaasun moolimassa [g/mol]

Jos CO2 mitataan kuivapitoisuutena, arvo on muutettava märkäpitoisuudeksi 2.1.3 tai 3.5.2 kohdan mukaisesti.

4.2   CO2:n HC:n ja CO:n perusteella

Osavirtauslaimennusjärjestelmässä on otettava huomioon myös jakosuhde. Vaihtoehtona 4.1 kohdassa esitetylle pelkästään CO2:een perustuvalle laskelmalle voidaan hiilivirta vastaavanlaisessa laimennusjärjestelmässä qm

  Cp [kg/s] (kun vastaavanlaisella tarkoitetaan järjestelmää, joka vastaa täysvirtausjärjestelmää, jossa koko pakokaasuvirta laimennetaan) määrittää laimennetusta CO2-, HC- ja CO-pitoisuudesta, pakokaasun massavirrasta ja näytevirrasta. Uusi yhtälö (7-154) on muutoin identtinen yhtälön (7-152) kanssa, mutta siihen on lisätty laimennuskerroin qm

  dew/qm

  p.

| | (7-154) |
| --- | --- |

Formula

(7-154)

jossa:

| c
  CO2,d | = | CO2-pitoisuus raakapakokaasussa (märkä) [%] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | CO2-pitoisuus (märkä) ympäröivässä ilmassa [%] |
| c
  THC(C1),d | = | THC(C1)-pitoisuus laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa [%] |
| c
  THC(C1),a | = | THC(C1)-pitoisuus ympäröivässä ilmassa [%] |
| c
  CO,d | = | CO-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa [%] |
| c
  CO,a | = | CO-pitoisuus (märkä) ympäröivässä ilmassa [%] |
| qm

  dew | = | laimennettu näytevirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä [kg/s] |
| qm

  ew | = | pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s] |
| qm

  p | = | osavirtauslaimennusjärjestelmään tulevan pakokaasunäytteen virta [kg/s] |
| M
  e | = | pakokaasun moolimassa [g/mol] |

c
  CO2,d

=

CO2-pitoisuus raakapakokaasussa (märkä) [%]

c
  CO2,a

=

CO2-pitoisuus (märkä) ympäröivässä ilmassa [%]

c
  THC(C1),d

=

THC(C1)-pitoisuus laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa [%]

c
  THC(C1),a

=

THC(C1)-pitoisuus ympäröivässä ilmassa [%]

c
  CO,d

=

CO-pitoisuus (märkä) laimennetussa pakokaasussa laimennustunnelin ulostulossa [%]

c
  CO,a

=

CO-pitoisuus (märkä) ympäröivässä ilmassa [%]

qm

  dew

=

laimennettu näytevirta osavirtauslaimennusjärjestelmässä [kg/s]

qm

  ew

=

pakokaasun massavirta (märkä) [kg/s]

qm

  p

=

osavirtauslaimennusjärjestelmään tulevan pakokaasunäytteen virta [kg/s]

M
  e

=

pakokaasun moolimassa [g/mol]

Jos CO2 tai CO mitataan kuivapitoisuutena, arvo on muutettava märkäpitoisuudeksi tämän liitteen 2.1.3 tai 3.5.2 kohdan mukaisesti.

5.   Pakokaasun moolimassan laskeminen

Pakokaasun moolimassa lasketaan yhtälöstä (7-13) (ks. tämän liitteen 2.1.5.2 kohta).

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavia pakokaasun moolimassoja:

M
  e (diesel)= 28,9 g/mol

M
  e (nestekaasu)= 28,6 g/mol

M
  e (maakaasu/biometaani)= 28,3 g/mol

M
  e (bensiini)= 29,0 g/mol

Lisäys 3

Tilastot

1.   Aritmeettinen keskiarvo

Aritmeettinen keskiarvo
  Formula
  lasketaan yhtälöstä (7-155):

| | (7-155) |
| --- | --- |

Formula

(7-155)

2.   Standardipoikkeama

Harhattoman näytteen (eli N–1) standardipoikkeama σ lasketaan yhtälöstä (7-156):

| | (7-156) |
| --- | --- |

Formula

(7-156)

3.   Neliöllinen keskiarvo

Neliöllinen keskiarvo rms
  y lasketaan yhtälöstä (7-157):

| | (7-157) |
| --- | --- |

Formula

(7-157)

4.   t-testi

Seuraavia yhtälöitä ja taulukkoa 7.8 käyttäen on tarkastettava, läpäisevätkö tiedot t-testin:

| a) | Kun kyseessä on riippumattomien otosten t-testi, t-tunnusluku ja sen vapausasteiden määrä v lasketaan yhtälöistä (7-158) ja (7-159): | (7-158) |
| --- | --- | --- |
| | (7-159) |

a)

Kun kyseessä on riippumattomien otosten t-testi, t-tunnusluku ja sen vapausasteiden määrä v lasketaan yhtälöistä (7-158) ja (7-159):

Formula

(7-158)

Formula

(7-159)

| b) | Kun kyseessä on parittaisten otosten t-testi, t-tunnusluku ja sen vapausasteiden määrä v lasketaan yhtälöstä (7-160) ottaen huomioon, että arvot ε
  i
  ovat virheitä (esim. eroja) kunkin arvon y
  ref
  i ja arvon yi
  muodostaman parin välillä: | v= N – 1 | (7-160) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Kun kyseessä on parittaisten otosten t-testi, t-tunnusluku ja sen vapausasteiden määrä v lasketaan yhtälöstä (7-160) ottaen huomioon, että arvot ε
  i
  ovat virheitä (esim. eroja) kunkin arvon y
  ref
  i ja arvon yi
  muodostaman parin välillä:

Formula

v= N – 1

(7-160)

| c) | Taulukon 7.8 avulla verrataan arvoa t arvoihin t
  crit, jotka on esitetty taulukossa vapausasteiden määrän mukaisesti. Jos t on pienempi kuin t
  crit, t läpäisee t-testin.

  Taulukko 7.8


  Kriittiset t-arvot ja vapausasteiden määrä









  v | Luotettavuus |
| --- | --- | --- |
| | 90 prosenttia | 95 prosenttia |
| 1 | 6,314 | 12,706 |
| 2 | 2,920 | 4,303 |
| 3 | 2,353 | 3,182 |
| 4 | 2,132 | 2,776 |
| 5 | 2,015 | 2,571 |
| 6 | 1,943 | 2,447 |
| 7 | 1,895 | 2,365 |
| 8 | 1,860 | 2,306 |
| 9 | 1,833 | 2,262 |
| 10 | 1,812 | 2,228 |
| 11 | 1,796 | 2,201 |
| 12 | 1,782 | 2,179 |
| 13 | 1,771 | 2,160 |
| 14 | 1,761 | 2,145 |
| 15 | 1,753 | 2,131 |
| 16 | 1,746 | 2,120 |
| 18 | 1,734 | 2,101 |
| 20 | 1,725 | 2,086 |
| 22 | 1,717 | 2,074 |
| 24 | 1,711 | 2,064 |
| 26 | 1,706 | 2,056 |
| 28 | 1,701 | 2,048 |
| 30 | 1,697 | 2,042 |
| 35 | 1,690 | 2,030 |
| 40 | 1,684 | 2,021 |
| 50 | 1,676 | 2,009 |
| 70 | 1,667 | 1,994 |
| 100 | 1,660 | 1,984 |
| 1 000 + | 1,645 | 1,960 |

c)

Taulukon 7.8 avulla verrataan arvoa t arvoihin t
  crit, jotka on esitetty taulukossa vapausasteiden määrän mukaisesti. Jos t on pienempi kuin t
  crit, t läpäisee t-testin.

Taulukko 7.8

Kriittiset t-arvot ja vapausasteiden määrä

v

Luotettavuus

90 prosenttia

95 prosenttia

1

6,314

12,706

2

2,920

4,303

3

2,353

3,182

4

2,132

2,776

5

2,015

2,571

6

1,943

2,447

7

1,895

2,365

8

1,860

2,306

9

1,833

2,262

10

1,812

2,228

11

1,796

2,201

12

1,782

2,179

13

1,771

2,160

14

1,761

2,145

15

1,753

2,131

16

1,746

2,120

18

1,734

2,101

20

1,725

2,086

22

1,717

2,074

24

1,711

2,064

26

1,706

2,056

28

1,701

2,048

30

1,697

2,042

35

1,690

2,030

40

1,684

2,021

50

1,676

2,009

70

1,667

1,994

100

1,660

1,984

1 000 +

1,645

1,960

Arvot, joita ei ole esitetty taulukossa, määritetään lineaarisen interpoloinnin avulla.

5.   F-testi

F-tunnusluku lasketaan yhtälöstä (7-161):

| | (7-161) |
| --- | --- |

Formula

(7-161)

| a) | F-testissä, jonka luottamustaso on 90 prosenttia, verrataan taulukon 7.9 avulla arvoa F arvoihin F
  crit90, jotka on taulukoitu arvojen (N–1) ja (N
  ref–1) mukaisesti. Jos F on pienempi kuin F
  crit90, F läpäisee F-testin 90 prosentin luottamustasolla. |
| --- | --- |

a)

F-testissä, jonka luottamustaso on 90 prosenttia, verrataan taulukon 7.9 avulla arvoa F arvoihin F
  crit90, jotka on taulukoitu arvojen (N–1) ja (N
  ref–1) mukaisesti. Jos F on pienempi kuin F
  crit90, F läpäisee F-testin 90 prosentin luottamustasolla.

| b) | F-testissä, jonka luottamustaso on 95 prosenttia, verrataan taulukon 7.10 avulla arvoa F arvoihin F
  crit95, jotka on taulukoitu arvojen (N–1) ja (N
  ref–1) mukaisesti. Jos F on pienempi kuin F
  crit95, F läpäisee F-testin 95 prosentin luottamustasolla. |
| --- | --- |

b)

F-testissä, jonka luottamustaso on 95 prosenttia, verrataan taulukon 7.10 avulla arvoa F arvoihin F
  crit95, jotka on taulukoitu arvojen (N–1) ja (N
  ref–1) mukaisesti. Jos F on pienempi kuin F
  crit95, F läpäisee F-testin 95 prosentin luottamustasolla.

6.   Kaltevuus

Regressiolinjan kaltevuus a
  1y lasketaan yhtälöstä (7-162):

| | (7-162) |
| --- | --- |

Formula

(7-162)

7.   Leikkauspiste

Regressiolinjan leikkauspiste a
  0y lasketaan yhtälöstä (7-163):

| | (7-163) |
| --- | --- |

Formula

(7-163)

8.   Estimaatin keskivirhe

Estimaatin keskivirhe SEE lasketaan yhtälöstä (7-164):

| | (7-164) |
| --- | --- |

Formula

(7-164)

9.   Determinaatiokerroin

Determinaatiokerroin r
  2 lasketaan yhtälöstä (7-165):

| | (7-165) |
| --- | --- |

Formula

(7-165)

Lisäys 4

VUODEN 1980 KANSAINVÄLINEN PAINOVOIMAN LASKENTAKAAVA

Maan vetovoiman aiheuttama kiihtyvyys a
  g vaihtelee sijaintipaikan mukaan, ja arvo a
  g lasketaan kulloisenkin leveysasteen mukaan yhtälöstä (7-166):

| ag
  = 9,7803267715 [1 + 5,2790414 × 10– 3 sin2
  θ+ 2,32718 × 10– 5 sin4
  θ+ 1,262 × 10– 7 sin6
  θ+ 7 × 10– 10 sin8
  θ] | (7-166) |
| --- | --- |

ag
  = 9,7803267715 [1 + 5,2790414 × 10– 3 sin2
  θ+ 2,32718 × 10– 5 sin4
  θ+ 1,262 × 10– 7 sin6
  θ+ 7 × 10– 10 sin8
  θ]

(7-166)

jossa:

| θ | = | astetta pohjoista tai eteläistä leveyttä. |
| --- | --- | --- |

θ

=

astetta pohjoista tai eteläistä leveyttä.

Lisäys 5

Hiukkasten lukumäärän laskeminen

1.   Hiukkasten lukumäärän määrittäminen

1.1   Ajallinen yhdenmukaistaminen

Osavirtauslaimennusjärjestelmän tapauksessa viipymisaika hiukkasnäytteenotto- ja hiukkasmittausjärjestelmässä otetaan huomioon sovittamalla hiukkasmääräsignaali ja testisykli sekä pakokaasun massavirta ajallisesti yhteen liitteessä VI olevassa 8.2.1.2 kohdassa määritellyn menetelmän mukaisesti. Hiukkasnäytteenotto- ja hiukkasmittausjärjestelmän muunnosaika määritetään tämän liitteen VI lisäyksessä 1 olevan 2.1.3.7 kohdan mukaisesti.

1.2   Hiukkasmäärän määrittäminen muuttuvatilaisissa (NRTC ja LSI-NRTC) testisykleissä ja RMC:ssä osavirtauslaimennusjärjestelmällä

Kun hiukkasnäyte otetaan osavirtauslaimennusjärjestelmällä liitteessä VI olevassa 9.2.3 kohdassa vahvistettujen eritelmien mukaisesti, hiukkasmäärä testisyklin aikana lasketaan yhtälöstä (7-167):

| | (7-167) |
| --- | --- |

Formula

(7-167)

jossa:

| N | on hiukkasmäärä testisyklin aikana [#/testi], |
| --- | --- |
| medf | on ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, [kg/testi], yhtälöstä (7-45) (2.3.1.1.2 kohta), |
| k | on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset vertailulaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, edellä olevassa yhtälössä käytetään k:n arvona arvoa 1 (7-167), |
| | on laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen hiukkaspitoisuus korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri, |
| | on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti. |

N

on hiukkasmäärä testisyklin aikana [#/testi],

medf

on ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana, [kg/testi], yhtälöstä (7-45) (2.3.1.1.2 kohta),

k

on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset vertailulaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, edellä olevassa yhtälössä käytetään k:n arvona arvoa 1 (7-167),

Formula

on laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen hiukkaspitoisuus korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri,

Formula

on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti.

kun:

| | (7-168) |
| --- | --- |

Formula

(7-168)

jossa:

| cs,I | on hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koinsidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri, |
| --- | --- |
| n | on testin aikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä. |

cs,I

on hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koinsidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri,

n

on testin aikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä.

1.3   Hiukkasmäärän määrittäminen muuttuvatilaisissa (NRTC ja LSI-NRTC) testisykleissä ja RMC:ssä täysvirtauslaimennusjärjestelmällä

Kun hiukkasnäyte otetaan täysvirtauslaimennusjärjestelmällä liitteessä VI olevassa 9.2.2 kohdassa vahvistettujen eritelmien mukaisesti, hiukkasmäärä testisyklin aikana lasketaan yhtälöstä (7-169):

| | (7-169) |
| --- | --- |

Formula

(7-169)

jossa:

| N | on hiukkasmäärä testisyklin aikana [#/testi], |
| --- | --- |
| med | on laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana, lasketaan jollakin liitteessä VII olevassa 2.2.4.1–2.2.4.3 kohdassa kuvatulla menetelmällä, kg/testi |
| k | on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset vertailulaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, yhtälössä (7-169) käytetään k:n arvona arvoa 1, |
| | on laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen korjattu hiukkaspitoisuus korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri, |
| | on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti. |

N

on hiukkasmäärä testisyklin aikana [#/testi],

med

on laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana, lasketaan jollakin liitteessä VII olevassa 2.2.4.1–2.2.4.3 kohdassa kuvatulla menetelmällä, kg/testi

k

on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset vertailulaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, yhtälössä (7-169) käytetään k:n arvona arvoa 1,

Formula

on laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen korjattu hiukkaspitoisuus korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasia/kuutiosenttimetri,

Formula

on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti.

kun:

| | (7-170) |
| --- | --- |

Formula

(7-170)

jossa:

| cs,I | on hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koinsidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri, |
| --- | --- |
| n | on testin aikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä. |

cs,I

on hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koinsidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri,

n

on testin aikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä.

1.4   Hiukkasmäärän määrittäminen erillisten moodien NRSC:ssä osavirtauslaimennusjärjestelmällä

Kun hiukkasnäyte otetaan osavirtauslaimennusjärjestelmällä liitteessä VI olevassa 9.2.3 kohdassa vahvistettujen eritelmien mukaisesti, hiukkaspäästöjen määrä kunkin yksittäisen erillisen moodin testin aikana lasketaan yhtälöstä (7-171) käyttäen moodin keskimääräisiä arvoja:

| | (7-171) |
| --- | --- |

Formula

(7-171)

jossa:

| Ṅ | on hiukkaspäästöjen määrä yksittäisen erillisen moodin testin aikana, [#/h], |
| --- | --- |
| qmedf | on yhtälöstä (7-51) (2.3.2.1 kohta) määritetty ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) yksittäisen erillisen moodin testin aikana [kg/s], |
| k | on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset vertailulaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, yhtälössä (1-171) käytetään k:n arvona arvoa 1, |
| | on laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen hiukkaspitoisuus yksittäisen erillisen moodin testin aikana korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri, |
| | on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti. |

Ṅ

on hiukkaspäästöjen määrä yksittäisen erillisen moodin testin aikana, [#/h],

qmedf

on yhtälöstä (7-51) (2.3.2.1 kohta) määritetty ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (märkä) yksittäisen erillisen moodin testin aikana [kg/s],

k

on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset vertailulaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, yhtälössä (1-171) käytetään k:n arvona arvoa 1,

Formula

on laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen hiukkaspitoisuus yksittäisen erillisen moodin testin aikana korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri,

Formula

on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti.

kun:

| | (7-172) |
| --- | --- |

Formula

(7-172)

jossa:

| cs,I | on hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koinsidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri, |
| --- | --- |
| n | yksittäisen erillisen moodin testin näytteenottoaikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä |

cs,I

on hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koinsidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri,

n

yksittäisen erillisen moodin testin näytteenottoaikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä

1.5   Hiukkasmäärän määrittäminen erillisten moodien testisykleissä täysvirtauslaimennusjärjestelmällä

Kun hiukkasnäyte otetaan täysvirtauslaimennusjärjestelmällä liitteessä VI olevassa 9.2.2 kohdassa vahvistettujen eritelmien mukaisesti, hiukkaspäästöjen määrä kunkin yksittäisen erillisen moodin testin aikana lasketaan yhtälöstä (7-173) käyttäen moodin keskimääräisiä arvoja:

| | (7-173) |
| --- | --- |

Formula

(7-173)

jossa:

| Ṅ | on hiukkaspäästöjen määrä yksittäisen erillisen moodin testin aikana, [#/h], |
| --- | --- |
| qmdew | on laimennetun pakokaasun kokonaismassavirta (märkä) yksittäisen erillisen moodin testin aikana [kg/s], |
| k | on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset vertailulaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, yhtälössä (7-173) käytetään k:n arvona arvoa 1, |
| | on laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen hiukkaspitoisuus yksittäisen erillisen moodin testin aikana korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri, |
| | on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti. |

Ṅ

on hiukkaspäästöjen määrä yksittäisen erillisen moodin testin aikana, [#/h],

qmdew

on laimennetun pakokaasun kokonaismassavirta (märkä) yksittäisen erillisen moodin testin aikana [kg/s],

k

on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurien mittaustulokset vertailulaitteen tasolle, ellei kerrointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslaskurissa, yhtälössä (7-173) käytetään k:n arvona arvoa 1,

Formula

on laimennetusta pakokaasusta mitattu keskimääräinen hiukkaspitoisuus yksittäisen erillisen moodin testin aikana korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri,

Formula

on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskimääräinen hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin testissä käytettyjen laimennusasetusten mukaisesti.

kun:

| | (7-174) |
| --- | --- |

Formula

(7-174)

jossa:

| cs,I | on hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koinsidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri, |
| --- | --- |
| n | yksittäisen erillisen moodin testin näytteenottoaikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä. |

cs,I

on hiukkasmäärämittarista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta koinsidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,2 K ja 101,33 kPa), hiukkasta/kuutiosenttimetri,

n

yksittäisen erillisen moodin testin näytteenottoaikana tehtyjen hiukkaspitoisuusmittausten määrä.

2.   Testitulos

2.1   Ominaispäästön laskeminen muuttuvatilaisissa (NRTC ja LSI-NRTC) testisykleissä ja RMC:ssä

Kunkin sovellettavan yksittäisen RMC:n, kuumakäynnistys-NRTC:n ja kylmäkäynnistys-NRTC:n ominaispäästöt hiukkasmäärinä/kWh lasketaan yhtälöstä (7-175):

| | (7-175) |
| --- | --- |

Formula

(7-175)

jossa:

| N | on hiukkasten lukumäärä sovellettavassa RMC:ssä, kuumakäynnistys NRTC:ssä tai kylmäkäynnistys-NRTC:ssä, |
| --- | --- |
| Wact | liitteessä VI olevan 7.8.3.4 kohdan mukainen syklin kokonaistyö [kWh]. |

N

on hiukkasten lukumäärä sovellettavassa RMC:ssä, kuumakäynnistys NRTC:ssä tai kylmäkäynnistys-NRTC:ssä,

Wact

liitteessä VI olevan 7.8.3.4 kohdan mukainen syklin kokonaistyö [kWh].

Kun kyseessä on jaksoittaisella pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän regeneroinnilla varustettu moottori (ks. liitteessä VI oleva 6.6.2 kohta), RMC:ssä ominaispäästöt korjataan sovellettavalla kertovalla mukautustekijällä tai sovellettavalla summaavalla mukautustekijällä. Jos testin aikana ei tapahtunut jaksoittainen regeneraatio, sovelletaan mukautustekijää ylöspäin (k
  ru,m tai k
  ru,a). Jos testin aikana tapahtui jaksoittainen regeneraatio, sovelletaan mukautustekijää alaspäin (k
  rd,m tai k
  rd,a).

Porrastetun moodin testisyklissä lopullinen tulos mukautetaan myös sovellettavalla kertovalla tai summaavalla huononemiskertoimella, joka on määritetty liitteen III vaatimusten mukaisesti.

2.1.1   Painotettu keskimääräinen NRTC-testitulos

NRTC-testin lopullinen testitulos on painotettu keskiarvo kylmäkäynnistysajosta ja kuumakäynnistysajosta (mahdollinen jaksoittainen regeneraatio mukaan luettuna), ja se lasketaan yhtälöstä (7-176) tai (7-177):

| a) | kertoimella tehtävän regeneraatiosopeuttamisen tapauksessa tai kun kyse on moottoreista, joissa ei ole jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvaa pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmää | (7-176) |
| --- | --- | --- |

a)

kertoimella tehtävän regeneraatiosopeuttamisen tapauksessa tai kun kyse on moottoreista, joissa ei ole jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvaa pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmää

Formula

(7-176)

Lisättävällä tekijällä tehtävän regeneraatiosopeutuksen tapauksessa

| | (7-177) |
| --- | --- |

Formula

(7-177)

jossa:

| Ncold | on hiukkasten kokonaismäärä NRTC:n kylmäkäynnistysajon aikana, |
| --- | --- |
| Nhot | on hiukkasten kokonaismäärä NRTC:n kuumakäynnistysajon aikana, |
| Wact,cold | on syklin kokonaistyö kylmäkäynnistys-NRTC:n aikana liitteessä VI olevan 7.8.3.4 kohdan mukaisesti [kWh], |
| Wact, hot | on syklin kokonaistyö kuumakäynnistys-NRTC:n aikana liitteessä VI olevan 7.8.3.4 kohdan mukaisesti [kWh], |
| kr | regeneraatiosopeutus liitteessä VI olevan 6.6.2 kohdan mukaisesti tai kun kyse on moottoreista, joissa ei ole jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvaa pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmää; kr
  = 1 |

Ncold

on hiukkasten kokonaismäärä NRTC:n kylmäkäynnistysajon aikana,

Nhot

on hiukkasten kokonaismäärä NRTC:n kuumakäynnistysajon aikana,

Wact,cold

on syklin kokonaistyö kylmäkäynnistys-NRTC:n aikana liitteessä VI olevan 7.8.3.4 kohdan mukaisesti [kWh],

Wact, hot

on syklin kokonaistyö kuumakäynnistys-NRTC:n aikana liitteessä VI olevan 7.8.3.4 kohdan mukaisesti [kWh],

kr

regeneraatiosopeutus liitteessä VI olevan 6.6.2 kohdan mukaisesti tai kun kyse on moottoreista, joissa ei ole jaksoittaiseen regeneraatioon perustuvaa pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmää; kr
  = 1

Jos testin aikana ei tapahtunut jaksoittainen regeneraatio, sovelletaan mukautustekijää ylöspäin (k
  ru,m tai k
  ru,a). Jos testin aikana tapahtui jaksoittainen regeneraatio, sovelletaan mukautustekijää alaspäin (k
  rd,m tai k
  rd,a).

Tulos, johon tapauksen mukaan sisältyy jaksoittaisen regeneraation mukautustekijä, mukautetaan myös sovellettavalla kertovalla tai summaavalla huononemiskertoimella, joka on määritetty liitteen III vaatimusten mukaisesti.

2.2   Ominaispäästön laskeminen erillisten moodien NRSC-testeissä

Ominaispäästöt e [#/kWh] lasketaan yhtälöstä (7-178):

| | (7-178) |
| --- | --- |

Formula

(7-178)

jossa:

| Pi | on moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi = Pm,I + Paux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta) |
| --- | --- |
| WFi | on painotuskerroin moodissa i [-] |
| Ṅi | on moodin i keskimääräinen päästön hiukkaspäästövirta (PN) [#/h] yhtälöstä (7-171) tai (7-173) laimennusmenetelmän mukaisesti. |

Pi

on moottorin teho moodissa i [kW], kun Pi = Pm,I + Paux

  i
  (ks. liitteessä VI oleva 6.3 ja 7.7.1.3 kohta)

WFi

on painotuskerroin moodissa i [-]

Ṅi

on moodin i keskimääräinen päästön hiukkaspäästövirta (PN) [#/h] yhtälöstä (7-171) tai (7-173) laimennusmenetelmän mukaisesti.

Kun kyseessä on jaksoittaisella pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän regeneroinnilla varustettu moottori (ks. liitteessä VI oleva 6.6.2 kohta), ominaispäästöt korjataan sovellettavalla kertovalla mukautustekijällä tai sovellettavalla summaavalla mukautustekijällä. Jos testin aikana ei tapahtunut jaksoittainen regeneraatio, sovelletaan mukautustekijää ylöspäin (k
  ru,m tai k
  ru,a). Jos testin aikana tapahtui jaksoittainen regeneraatio, sovelletaan mukautustekijää alaspäin (k
  rd,m tai k
  rd,a). Jos kullekin moodille on määritetty mukautustekijät, niitä sovelletaan kuhunkin moodiin laskettaessa painotettua päästötulosta yhtälöllä (7-178).

Tulos, johon tapauksen mukaan sisältyy jaksoittaisen regeneraation mukautustekijä, mukautetaan myös sovellettavalla kertovalla tai summaavalla huononemiskertoimella, joka on määritetty liitteen III vaatimusten mukaisesti.

2.3   Lopullisten tulosten pyöristäminen

Lopulliset NRTC-testitulokset ja painotetut keskimääräiset NRTC-testitulokset pyöristetään yhdessä vaiheessa kolmen merkitsevän numeron tarkkuuteen ASTM E 29–06B:n mukaisesti. Välitulosten, joiden kautta saadaan lopullinen ominaispäästö, pyöristäminen on sallittua.

2.4   Taustahiukkasmäärän määrittäminen

2.4.1   Laimennustunnelin taustahiukkaspitoisuuden määrittämiseksi voidaan moottorin valmistajan pyynnöstä ottaa näyte kyseisistä pitoisuuksista ennen testiä tai sen jälkeen kohdasta, joka sijaitsee virtaussuunnassa hiukkas- ja hiilivetysuodattimien alapuolella ennen hiukkasmäärän mittausjärjestelmää.

2.4.2   Tunnelin taustahiukkaspitoisuuksia ei saa vähentää tyyppihyväksyntää varten, mutta niitä voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen ennakkohyväksynnän perusteella käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuuden testaamiseen, jos voidaan osoittaa, että tunnelin taustapitoisuuden osuus on merkittävän suuruinen, jolloin se voidaan vähentää laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista.

Lisäys 6

Ammoniakkipäästöjen laskeminen

1.   Keskipitoisuuden laskeminen muuttuvatilaisissa (NRTC ja LSI-NRTC) testisykleissä ja RMC:ssä

Pakokaasun keskimääräinen NH3-pitoisuus testisyklin aikana cNH3 [ppm] määritetään integroimalla hetkelliset arvot koko syklin ajalta. Sovelletaan yhtälöä (7-179):

| | (7-180) |
| --- | --- |

Formula

(7-180)

jossa:

| cNH3,i | on pakokaasun hetkellinen NH3-pitoisuus [ppm] |
| --- | --- |
| n | on mittausten lukumäärä |

cNH3,i

on pakokaasun hetkellinen NH3-pitoisuus [ppm]

n

on mittausten lukumäärä

NRTC-testin osalta lopullinen testitulos lasketaan yhtälöstä (7-180):

| cNH3= (0,1 × cNH3,cold) + (0,9 × cNH3,hot) | (7-181) |
| --- | --- |

cNH3= (0,1 × cNH3,cold) + (0,9 × cNH3,hot)

(7-181)

jossa:

| cNH3,cold | on kylmäkäynnistys-NRTC:n keskimääräinen NH3-pitoisuus [ppm] |
| --- | --- |
| cNH3,hot | on kuumakäynnistys-NRTC:n keskimääräinen NH3-pitoisuus [ppm] |

cNH3,cold

on kylmäkäynnistys-NRTC:n keskimääräinen NH3-pitoisuus [ppm]

cNH3,hot

on kuumakäynnistys-NRTC:n keskimääräinen NH3-pitoisuus [ppm]

2.   Keskipitoisuuden laskeminen erillisten moodien NRSC-testeissä

Pakokaasun keskimääräinen NH3-pitoisuus testisyklin aikana cNH3 [ppm] määritetään mittaamalla keskipitoisuus kussakin moodissa ja painottamalla tulos testisykliin sovellettavilla painotuskertoimilla. Sovelletaan yhtälöä (7-181):

| | (7-181) |
| --- | --- |

Formula

(7-181)

jossa:

| | on pakokaasun keskimääräinen NH3-pitoisuus moodissa i [ppm] |
| --- | --- |
| Nmode | on moodien lukumäärä testisyklin aikana |
| WFi | on painotuskerroin moodissa i [-] |

Formula

on pakokaasun keskimääräinen NH3-pitoisuus moodissa i [ppm]

Nmode

on moodien lukumäärä testisyklin aikana

WFi

on painotuskerroin moodissa i [-]

---

LIITE VIII

Kaksipolttoainemoottoreihin sovellettavat suorituskykyvaatimukset ja testausmenettelyt

1.   Soveltamisala

Tätä liitettä sovelletaan kaksipolttoainemoottoreihin asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 18 kohdan määritelmän mukaisesti, kun ne toimivat samanaikaisesti nestemäisellä ja kaasumaisella polttoaineella (kaksipolttoainetila).

Tätä liitettä ei sovelleta moottorien testaukseen, kaksipolttoainemoottorit mukaan lukien, kun ne toimivat pelkästään nestemäisellä tai kaasumaisella polttoaineella (eli kun kaasuenergiasuhde on arvoltaan joko 1 tai 0 polttoainetyypin mukaan). Siinä tapauksessa vaatimukset ovat samat kuin minkä tahansa yksipolttoainemoottorin osalta.

Sellaisten moottorien tyyppihyväksynnässä, jotka toimivat samanaikaisesti useamman kuin yhden nestemäisen polttoaineen ja yhden kaasumaisen polttoaineen yhdistelmällä tai yhden nestemäisen polttoaineen ja useamman kuin yhden kaasumaisen polttoaineen yhdistelmällä, on noudatettava uusia tekniikoita tai uusia ratkaisuja koskevaa menettelyä, josta säädetään asetuksen (EU) 2016/1628 33 artiklassa.

2.   Määritelmät ja lyhenteet

Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Kaasuenergiasuhteella’ tai ’GER:llä’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 20 kohdassa määriteltyä, alempaan lämpöarvoon perustuvaa kaasuenergiasuhdetta; |
| --- | --- |

2.1

’Kaasuenergiasuhteella’ tai ’GER:llä’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 20 kohdassa määriteltyä, alempaan lämpöarvoon perustuvaa kaasuenergiasuhdetta;

| 2.2 | ’GERcycle:llä’ tarkoitetaan keskimääräistä kaasuenergiasuhdetta, kun moottoria käytetään sovellettavalla moottorin testisyklillä; |
| --- | --- |

2.2

’GERcycle:llä’ tarkoitetaan keskimääräistä kaasuenergiasuhdetta, kun moottoria käytetään sovellettavalla moottorin testisyklillä;

| 2.3 | ’Tyypin 1A kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan joko






  a) | moottorialaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRTC, hot ≥ 0,9), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan nestemäistä polttoainetta ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa; tai |
| --- | --- | --- |

2.3

’Tyypin 1A kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan joko

a)

moottorialaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRTC, hot ≥ 0,9), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan nestemäistä polttoainetta ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa; tai

| b) | muuhun (ala)luokkaan kuin alaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRSC ≥ 0,9), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan nestemäistä polttoainetta ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa; |
| --- | --- |

b)

muuhun (ala)luokkaan kuin alaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRSC ≥ 0,9), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan nestemäistä polttoainetta ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa;

| 2.4 | ’Tyypin 1B kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan joko






  a) | moottorialaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRTC, hot ≥ 0,9), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan nestemäistä polttoainetta kaksipolttoainetilassa ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila; tai |
| --- | --- | --- |

2.4

’Tyypin 1B kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan joko

a)

moottorialaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRTC, hot ≥ 0,9), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan nestemäistä polttoainetta kaksipolttoainetilassa ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila; tai

| b) | muuhun (ala)luokkaan kuin alaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRSC ≥ 0,9), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan nestemäistä polttoainetta kaksipolttoainetilassa ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila; |
| --- | --- |

b)

muuhun (ala)luokkaan kuin alaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRSC ≥ 0,9), joka ei joutokäynnillä käytä yksinomaan nestemäistä polttoainetta kaksipolttoainetilassa ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila;

| 2.5 | ’Tyypin 2A kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan joko






  a) | moottorialaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on 10–90 prosenttia (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa tai joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRTC, hot ≥ 0,9), mutta joka käyttää joutokäynnillä yksinomaan nestemäistä polttoainetta ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa; tai |
| --- | --- | --- |

2.5

’Tyypin 2A kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan joko

a)

moottorialaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on 10–90 prosenttia (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa tai joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRTC, hot ≥ 0,9), mutta joka käyttää joutokäynnillä yksinomaan nestemäistä polttoainetta ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa; tai

| b) | muuhun (ala)luokkaan kuin alaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on 10–90 prosenttia (0,1 < GERNRSC < 0,9), ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa tai joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRSC ≥ 0,9), mutta joka käyttää joutokäynnillä yksinomaan nestemäistä polttoainetta ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa; |
| --- | --- |

b)

muuhun (ala)luokkaan kuin alaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on 10–90 prosenttia (0,1 < GERNRSC < 0,9), ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa tai joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRSC ≥ 0,9), mutta joka käyttää joutokäynnillä yksinomaan nestemäistä polttoainetta ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa;

| 2.6 | ’Tyypin 2B kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan joko






  a) | moottorialaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on 10–90 prosenttia (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila tai joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRTC, hot ≥ 0,9), ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila mutta joka voi käyttää joutokäynnillä yksinomaan nestemäistä polttoainetta kaksipolttoainetilassa; tai |
| --- | --- | --- |

2.6

’Tyypin 2B kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan joko

a)

moottorialaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on 10–90 prosenttia (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila tai joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRTC, hot ≥ 0,9), ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila mutta joka voi käyttää joutokäynnillä yksinomaan nestemäistä polttoainetta kaksipolttoainetilassa; tai

| b) | muuhun (ala)luokkaan kuin alaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on 10–90 prosenttia (0,1 < GERNRSC < 0,9), ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa tai joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRSC ≥ 0,9), ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila mutta joka voi käyttää joutokäynnillä yksinomaan nestemäistä polttoainetta kaksipolttoainetilassa; |
| --- | --- |

b)

muuhun (ala)luokkaan kuin alaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on 10–90 prosenttia (0,1 < GERNRSC < 0,9), ja jolla ei ole nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa tai joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 prosenttia (GERNRSC ≥ 0,9), ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila mutta joka voi käyttää joutokäynnillä yksinomaan nestemäistä polttoainetta kaksipolttoainetilassa;

| 2.7 | ’Tyypin 3B kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan joko






  a) | moottorialaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on enintään 10 prosenttia (GERNRTC, hot ≤ 0,1) ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila; tai |
| --- | --- | --- |

2.7

’Tyypin 3B kaksipolttoainemoottorilla’ tarkoitetaan joko

a)

moottorialaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii kuumakäynnistys-NRTC-testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on enintään 10 prosenttia (GERNRTC, hot ≤ 0,1) ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila; tai

| b) | muuhun (ala)luokkaan kuin alaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on enintään 10 prosenttia (GERNRSC ≤ 0,1), ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila. |
| --- | --- |

b)

muuhun (ala)luokkaan kuin alaluokkaan NRE 19 ≤ kW ≤ 560 kuuluvaa kaksipolttoainemoottoria, joka toimii NRSC-syklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on enintään 10 prosenttia (GERNRSC ≤ 0,1), ja jolla on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila.

3.   Kaksipolttoainemoottoria koskevat hyväksynnän lisävaatimukset

3.1   Moottorit, joissa on käyttäjän säädettävissä oleva GER-sykli

Tietyssä moottorityypissä GERcycle-arvoa voidaan alentaa enimmäisarvosta käyttäjän säädettävissä olevalla säätimellä, jolloin GERcycle-vähimmäisarvoa ei saa rajoittaa, vaan moottorin täytyy voida saavuttaa päästöjen raja-arvot millä tahansa valmistajan sallimalla GERcycle-arvolla.

4.   Yleiset vaatimukset

4.1   Kaksipolttoainemoottorien toimintatilat

4.1.1   Edellytykset kaksipolttoainemoottorin toiminnalle nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa

Kaksipolttoainemoottori voi toimia nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa vain, jos se on nestemäistä polttoainetta käyttävää tilaa varten saanut kaikkien tämän asetuksen vaatimusten mukaisen sertifioinnin, joka koskee toimintaa yksinomaan tietyllä nestemäisellä polttoaineella.

Kun kaksipolttoainemoottori kehitetään jo sertifioidusta nestemäistä polttoainetta käyttävästä moottorista, edellytetään nestemäistä polttoainetta käyttävän tilan uutta EU-tyyppihyväksyntätodistusta.

4.1.2   Edellytykset, joilla kaksipolttoainemoottori voi joutokäynnillä käyttää ainoastaan nestemäistä polttoainetta

4.1.2.1   Tyypin 1A kaksipolttoainemoottorit eivät saa joutokäynnillä käyttää ainoastaan nestemäistä polttoainetta, paitsi kun 4.1.3 kohdassa määritellyt moottorin lämmitystä ja käynnistystä koskevat edellytykset täyttyvät.

4.1.2.2   Tyypin 1B kaksipolttoainemoottorit eivät saa joutokäynnillä käyttää ainoastaan nestemäistä polttoainetta kaksipolttoainetilassa.

4.1.2.3   Tyyppien 2A, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottorit voivat joutokäynnillä käyttää ainoastaan nestemäistä polttoainetta.

4.1.3   Edellytykset, joilla kaksipolttoainemoottori voi lämmitys- tai käynnistysvaiheessa käyttää ainoastaan nestemäistä polttoainetta

4.1.3.1   Tyypin 1B, 2B tai 3B kaksipolttoainemoottori voi lämmitys- tai käynnistysvaiheessa käyttää ainoastaan nestemäistä polttoainetta. Siinä tapauksessa, että päästöjenrajoitusstrategia on kaksipolttoainetilan lämmitys- tai käynnistysvaiheessa sama kuin vastaava päästöjenrajoitusstrategia nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa, moottori voi lämmitys- tai käynnistysvaiheessa toimia kaksipolttoainetilassa. Jos tämä edellytys ei täyty, ollessaan nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa moottori saa lämmitys- tai käynnistysvaiheessa käyttää ainoastaan nestemäistä polttoainetta.

4.1.3.2   Tyypin 1A tai 2A kaksipolttoainemoottori voi lämmitys- tai käynnistysvaiheessa käyttää ainoastaan nestemäistä polttoainetta. Tässä tapauksessa kyseinen strategia on ilmoitettava päästöjenrajoituksen lisästrategiaksi (AECS) ja seuraavien lisävaatimusten on täytyttävä:

4.1.3.2.1   strategian on deaktivoiduttava, kun jäähdytysaineen lämpötila on saavuttanut arvon 343 K (70 °C), tai 15 minuutin kuluttua strategian aktivoitumisesta, sen mukaan kumpi tapahtuu ensin; ja

4.1.3.2.2   huoltotilan on aktivoiduttava, kun strategia on aktiivinen.

4.2   Huoltotila

4.2.1   Edellytykset kaksipolttoainemoottorin toiminnalle huoltotilassa

Kun moottori toimii huoltotilassa, sitä koskee käyttörajoitus ja se on tilapäisesti vapautettu tässä asetuksessa kuvattujen, pakokaasupäästöihin ja typen oksidien poistoon liittyvien vaatimusten noudattamisesta.

4.2.2   Käyttörajoitus huoltotilassa

4.2.2.1   Muita moottoriluokkia kuin IWP, IWA, RLL ja RLR koskeva vaatimus

Liikkuviin työkoneisiin, joihin on asennettu muuhun moottoriluokkaan kuin luokkaan IWP, IWA, RLL tai RLR kuuluva kaksipolttoainemoottori, joka toimii huoltotilassa, sovellettava käyttörajoitus on se, jonka liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 5.4 kohdassa tarkoitettu käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä aktivoi.

Turvallisuusnäkökohtien huomioon ottamiseksi ja itsekorjaavan diagnostiikan mahdollistamiseksi käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän ohitustoiminnon, joka antaa käyttöön moottorin täyden tehon, käyttäminen on sallittua liitteen IV lisäyksessä 1 olevan 5.5 kohdan mukaisesti.

Liitteessä IV esitettyjen varoitusjärjestelmien ja kuljettajan toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoituminen tai deaktivoituminen ei saa muutoin deaktivoida käyttörajoitusta.

Huoltotilan aktivointi ja deaktivointi eivät saa aktivoida tai deaktivoida liitteessä IV vahvistettuja varoitusjärjestelmiä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativia järjestelmiä.

4.2.2.2   Moottoriluokkia IWP, IWA, RLL ja RLR koskeva vaatimus

Turvallisuusnäkökohtien huomioon ottamiseksi moottoriluokkiin IWP, IWA, RLL ja RLR kuuluvien moottorien toiminta huoltotilassa sallitaan ilman moottorin vääntömomenttia tai pyörimisnopeutta koskevia rajoituksia. Tässä tapauksessa aina kun käyttörajoitus aktivoituu 4.2.2.3 kohdan mukaisesti, huoltotilan ollessa aktivoituna liikkuvan työkoneen tietokone tallentaa kaikki moottorin käyttöhäiriöt haihtumattomaan tietokonemuistiin siten, että tietoja ei voi tarkoituksellisesti poistaa.

Kansallisten tarkastusviranomaisten on voitava lukea kyseiset tiedot lukulaitteella.

4.2.2.3   Käyttörajoituksen aktivoituminen

Käyttörajoituksen on aktivoiduttava automaattisesti, kun huoltotila aktivoituu.

Jos huoltotila aktivoituu 4.2.3 kohdan mukaisesti kaasunsyöttöjärjestelmän virhetoiminnan vuoksi, käyttörajoituksen on aktivoiduttava 30 minuutin toiminta-ajan kuluttua huoltotilan aktivoitumisesta.

Jos huoltotila aktivoituu kaasumaisen polttoaineen tyhjän säiliön vuoksi, käyttörajoituksen on aktivoiduttava heti, kun huoltotila aktivoituu.

4.2.2.4   Käyttörajoituksen deaktivoituminen

Käyttörajoitusjärjestelmän on deaktivoiduttava, kun moottori ei enää toimi huoltotilassa.

4.2.3   Kaasumaisen polttoaineen saatavuuden loppuminen kaksipolttoainetilassa

Jotta liikkuva työkone voi siirtyä turvalliseen paikkaan, kun havaitaan, että kaasumaisen polttoaineen säiliö on tyhjä tai että kaasunsyöttöjärjestelmässä on virhetoiminta,

| a) | tyyppien 1A ja 2A kaksipolttoainemoottoreissa on aktivoitava huoltotila; |
| --- | --- |

a)

tyyppien 1A ja 2A kaksipolttoainemoottoreissa on aktivoitava huoltotila;

| b) | tyyppien 1B, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottoreiden on toimittava nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa. |
| --- | --- |

b)

tyyppien 1B, 2B ja 3B kaksipolttoainemoottoreiden on toimittava nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa.

4.2.3.1   Kaasumaista polttoainetta ei saatavilla – kaasumaisen polttoaineen säiliö tyhjä

Huoltotilan tai tapauksen mukaan 4.2.3 kohdan mukaisesti nestemäistä polttoainetta käyttävän tilan on aktivoiduttava heti, kun moottorijärjestelmä on havainnut, että kaasumaisen polttoaineen säiliö on tyhjä.

Kun kaasun saatavuus säiliössä saavuttaa jälleen tason, joka aiheutti 4.3.2 kohdassa kuvatun tyhjää säiliötä koskevan varoitusjärjestelmän aktivoitumisen, huoltotila voidaan deaktivoida tai tarvittaessa kaksipolttoainetila voidaan aktivoida uudelleen.

4.2.3.2   Kaasumaista polttoainetta ei saatavilla – kaasunsyötön virhetoiminta

Kun kaasunsyötön virhetoiminta aiheuttaa sen, että kaasumaista polttoainetta ei ole saatavilla, huoltotilan tai tapauksen mukaan 4.2.3 kohdan mukaisesti nestemäistä polttoainetta käyttävän tilan on aktivoiduttava.

Heti kun kaasumaista polttoainetta on saatavilla, huoltotila voidaan deaktivoida tai tarvittaessa kaksipolttoainetila voidaan aktivoida uudelleen.

4.3   Kaksipolttoaineilmaisimet

4.3.1   Kaksipolttoainetilan ilmaisin

Liikkuvien työkoneiden on annettava käyttäjälle visuaalinen osoitus moottorin toimintatilasta (kaksipolttoainetila, nestemäistä polttoainetta käyttävä tila tai huoltotila).

Tämän tietojen ilmaisimen ominaispiirteet ja sijainti ovat alkuperäisen laitevalmistajan päätettävissä, ja se voi olla osana muuta visuaalista ilmoitusjärjestelmää.

Ilmaisinta voidaan täydentää tekstinäytöllä. Tässä kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten näyttämiseen käytettävä järjestelmä voi olla sama, jota käytetään typen oksidien poiston valvontajärjestelmässä tai muihin kunnossapitotarkoituksiin.

Kaksipolttoainetilan ilmaisimen visuaalinen elementti ei saa olla sama, jota käytetään typen oksidien poiston valvontajärjestelmässä tai muihin moottorin kunnossapitotarkoituksiin.

Turvallisuushälytykset ovat aina ensisijaisia toimintatilan ilmaisimeen nähden.

4.3.1.1   Kaksipolttoainetilan ilmaisin on asetettava huoltotilaan heti, kun huoltotila aktivoituu (eli ennen kuin se todellisuudessa tulee aktiiviseksi) ja ilmaisimen on oltava tässä tilassa niin kauan kuin huoltotila on aktiivinen.

4.3.1.2   Kaksipolttoainetilan ilmaisin on asetettava vähintään yhdeksi minuutiksi kaksipolttoainetilaan tai nestemäistä polttoainetta käyttävään tilaan heti, kun moottorin toimintatila on vaihtunut nestemäistä polttoainetta käyttävästä tilasta kaksipolttoainetilaan tai päinvastoin. Tämä ilmoitus vaaditaan vähintään yhden minuutin ajan, kun virta-avain on väliasennossa, tai valmistajan pyynnöstä moottoria käynnistettäessä. Ilmoitus on annettava myös käyttäjän pyynnöstä.

4.3.2   Tyhjää kaasumaisen polttoaineen säiliötä koskeva varoitusjärjestelmä (kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmä)

Kaksipolttoainemoottorilla varustetuissa liikkuvissa työkoneissa on oltava kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmä, joka varoittaa käyttäjää, kun kaasumaisen polttoaineen säiliö on pian tyhjenemässä.

Kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmän on pysyttävä aktiivisena, kunnes säiliö täytetään tasolle, joka ylittää tason, jolla varoitusjärjestelmä aktivoituu.

Muut tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä sisältävät signaalit voivat tilapäisesti keskeyttää kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmän toiminnan.

Kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmää ei saa olla mahdollista kytkeä pois toiminnasta lukulaitteen avulla, jos varoituksen aktivoitumisen syytä ei ole poistettu.

4.3.2.1   Kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmän ominaispiirteet

Kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmä koostuu visuaalisesta hälytysjärjestelmästä (ikoni, piktogrammi jne.), joka on valmistajan valittavissa.

Siihen voi valmistajan valinnan mukaisesti sisältyä äänimerkki. Tässä tapauksessa käyttäjälle voidaan antaa mahdollisuus kytkeä äänimerkki pois päältä.

Kaksipolttoainetilan ilmaisimen visuaalinen elementti ei saa olla sama, jota käytetään typen oksidien poiston valvontajärjestelmässä tai muihin moottorin kunnossapitotarkoituksiin.

Kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmässä voidaan lisäksi esittää lyhyitä viestejä, kuten viestejä, joissa selkeästi ilmaistaan jäljellä oleva matka tai aika ennen käyttörajoituksen aktivointia.

Tässä kohdassa tarkoitettujen varoitusten tai ilmoitusten näyttämiseen käytettävä järjestelmä voi olla sama, jota käytetään typen oksidien poiston valvontajärjestelmään liittyvien varoitusten tai viestien tai muihin kunnossapitotarkoituksiin liittyvien varoitusten tai viestien näyttämiseen.

Pelastustoimessa tai puolustusvoimien, väestönsuojeluviranomaisten, palolaitosten ja yleisen järjestyksen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön tarkoitetut liikkuvat työkoneet voidaan varustaa järjestelmällä, jonka avulla käyttäjä voi himmentää varoitusjärjestelmän tuottamat visuaaliset varoitukset.

4.4   Ilmoitettu vääntömomentti

4.4.1   Ilmoitettu vääntömomentti kun kaksipolttoainemoottori toimii kaksipolttoainetilassa

Kun kaksipolttoainemoottori toimii kaksipolttoainetilassa,

| a) | vääntömomentin vertailukäyrä on se, joka saadaan, kun moottoria testataan moottoritestipenkissä kaksipolttoainetilassa; |
| --- | --- |

a)

vääntömomentin vertailukäyrä on se, joka saadaan, kun moottoria testataan moottoritestipenkissä kaksipolttoainetilassa;

| b) | todelliset kirjatut vääntömomentit (osoitettu vääntömomentti ja kitkamomentti) ovat kaksipolttoaineisen palamisen tulosta eivätkä ainoastaan nestemäisen polttoaineen käytöllä saatuja. |
| --- | --- |

b)

todelliset kirjatut vääntömomentit (osoitettu vääntömomentti ja kitkamomentti) ovat kaksipolttoaineisen palamisen tulosta eivätkä ainoastaan nestemäisen polttoaineen käytöllä saatuja.

4.4.2   Ilmoitettu vääntömomentti kun kaksipolttoainemoottori toimii nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa

Kun kaksipolttoainemoottori toimii nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa, vääntömomentin viitekäyrä on se, joka saadaan, kun moottoria testataan moottoritestipenkissä nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa.

4.5   Lisävaatimukset

4.5.1   Kaksikäyttömoottoreissa käytettävien sopeutuvien strategioiden on täytettävä liitteen IV vaatimusten lisäksi myös seuraavat vaatimukset:

| a) | moottori on edelleen samaa kaksipolttoainemoottorin tyyppiä (eli tyyppi 1A, 2B jne.), joka on ilmoitettu EU-tyyppihyväksyttäväksi; ja |
| --- | --- |

a)

moottori on edelleen samaa kaksipolttoainemoottorin tyyppiä (eli tyyppi 1A, 2B jne.), joka on ilmoitettu EU-tyyppihyväksyttäväksi; ja

| b) | kun kyseessä on tyypin 2 moottori, saatava ero perheen suurimman ja pienimmän GERcycle-arvon välillä ei koskaan ole suurempi kuin 3.1.1 kohdassa vahvistettu prosenttiosuus, 3.2.1 kohdassa sallittua poikkeusta lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

b)

kun kyseessä on tyypin 2 moottori, saatava ero perheen suurimman ja pienimmän GERcycle-arvon välillä ei koskaan ole suurempi kuin 3.1.1 kohdassa vahvistettu prosenttiosuus, 3.2.1 kohdassa sallittua poikkeusta lukuun ottamatta.

4.6   Tyyppihyväksyntä edellyttää, että alkuperäiselle laitevalmistajalle ja loppukäyttäjille toimitetaan liitteiden XIV ja XV vaatimusten mukaiset ohjeet, jotka koskevat kaksipolttoainemoottorin asentamista ja käyttöä, mukaan luettuna 4.2 kohdassa tarkoitettu huoltotila ja 4.3 kohdassa tarkoitettu kaksipolttoainetilan ilmaisinjärjestelmä.

5.   Suorituskykyä koskevat vaatimukset

5.1   Suorituskykyä koskevat vaatimukset, päästöjen raja-arvot mukaan luettuina, ja kaksipolttoainemoottoreiden tyyppihyväksyntään sovellettavat vaatimukset ovat samat kuin mihin tahansa vastaavaan moottoriluokkaan kuuluvaan moottoriin sovellettavat vaatimukset, siten kuin säädetään tässä asetuksessa ja asetuksessa (EU) 2016/1628, ellei tässä liitteessä muuta säädetä.

5.2   Hiilivetypäästöraja moottorin toimiessa kaksipolttoainetilassa määritetään tietyn testisyklin ajalta käyttäen keskimääräistä kaasuenergiasuhdetta (GER) asetuksen (EU) 2016/1628 liitteen II mukaisesti.

5.3   Päästöjenrajoitusstrategioita koskevat tekniset vaatimukset, mukaan lukien kyseisten strategioiden osoittamiseksi edellytettävät asiakirjat, luvattoman muuttamisen vaikeuttamista koskevat tekniset vaatimukset sekä estolaitteita koskeva kielto ovat samat kuin ne, joita sovelletaan mihin tahansa vastaavaan moottoriluokkaan kuuluvaan moottoriin liitteen IV mukaisesti.

5.4   Yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset, jotka koskevat asianomaiseen NRSC-sykliin liittyvää aluetta, jonka puitteissa valvotaan määrää, jolla päästöjen sallitaan ylittävän asetuksessa (EU) 2016/1628 liitteessä II vahvistetut raja-arvot, ovat samat kuin mihin tahansa vastaavaan moottoriluokkaan kuuluvaan moottoriin sovellettavat vaatimukset liitteen IV mukaisesti.

6.   Demonstrointivaatimukset

6.1   Kaksipolttoainemoottoreihin sovellettavat demonstrointivaatimukset ovat samat kuin ne, joita sovelletaan mihin tahansa vastaavaan moottoriluokkaan kuuluvaan moottoriin, siten kuin säädetään tässä asetuksessa ja asetuksessa (EU) 2016/1628, lukuun ottamatta 6 jakson säännöksiä.

6.2   Sovellettavien raja-arvojen noudattaminen on demonstroitava kaksipolttoainetilassa.

6.3   Lisäksi niiden kaksipolttoainemoottorien osalta, joissa on nestemäistä polttoainetta käyttävä tila (eli tyypit 1B, 2B, 3B), sovellettavien raja-arvojen noudattaminen on demonstroitava myös nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa.

6.4   Demonstroinnin lisävaatimukset, kun kyseessä on tyypin 2 moottori

6.4.1   Valmistajan on esitettävä hyväksyntäviranomaiselle näyttöä (kuten algoritmeja, toiminta-analyysejä, laskelmia, simulaatiota tai aiempien testien tuloksia) osoittaakseen, että kaksipolttoaineisen moottoriperheen kaikkien jäsenten GERcycle-alue pysyy 3.1.1 kohdassa vahvistetun prosenttiosuuden sisällä tai, kun kyse on moottoreista, joissa on käyttäjän säädettävissä oleva GERcycle, 6.5 kohdan vaatimukset täyttyvät.

6.5   Demonstroinnin lisävaatimukset, kun kyseessä on moottori, jossa on käyttäjän säädettävissä oleva GERcycle

6.5.1   Sovellettavien raja-arvojen noudattaminen on demonstroitava valmistajan sallimalla pienimmällä ja suurimmalla GERcycle-arvolla.

6.6   Kaksipolttoainemoottorin kestävyyden osoittamista koskevat vaatimukset

6.6.1   Sovelletaan liitteen III määräyksiä.

6.7   Kaksipolttoaineilmaisimien, varoitusten ja käytönrajoitusten demonstrointi

6.7.1   Valmistajan on osana tämän asetuksen mukaista EU-tyyppihyväksyntähakemusta demonstroitava kaksipolttoaineilmaisimien, varoitusten ja käytönrajoituksen toiminta lisäyksen 1 säännösten mukaisesti.

7.   Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamista koskevat vaatimukset

7.1   Liitettä IV (typen oksidien poistojärjestelmiin liittyvät tekniset vaatimukset) sovelletaan kaksipolttoainemoottoreihin riippumatta siitä, toimivatko ne kaksipolttoainetilassa vai nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa.

7.2   Typen oksidien poistoa koskevat lisävaatimukset, kun kyseessä on tyypin 1B, 2B tai 3B kaksipolttoainemoottori

7.2.1   Liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 5.4 kohdassa määritettyyn käyttäjän toimenpiteitä vaativaan toisen vaiheen järjestelmään sovellettava vääntömomentti on pienin niistä vääntömomenteista, jotka on saatu nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa ja kaksipolttoainetilassa.

7.2.2   Toimintatilan mahdollista vaikutusta vian havaitsemiseen ei saa käyttää sen ajan pidentämiseen, jonka jälkeen käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä muuttuu aktiiviseksi.

7.2.3   Kun kyseessä on vika, jonka havaitseminen ei riipu moottorin toimintatilasta, liitteen IV lisäyksessä 1 tarkoitetut mekanismit, jotka eivät liity vikakooditilaan, eivät saa olla riippuvaisia moottorin toimintatilasta (esim. jos vikakoodi on saavuttanut tilan ”mahdollinen” kaksipolttoainetilassa, se muuttuu tilaan ”vahvistettu” ja ”aktiivinen” seuraavaan kerran kun vika havaitaan, vaikka tämä tapahtuisi nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa).

7.2.4   Kun kyseessä on vika, jonka havaitseminen riippuu moottorin toimintatilasta, vikakoodit eivät saa saada aiemmin aktiivista tilaa toisessa toimintatilassa kuin siinä, jossa ne saavuttivat tilan ”vahvistettu” ja ”aktiivinen”.

7.2.5   Toimintatilan muutos (kaksipolttoainetilasta nestemäistä polttoainetta käytävään tilaan tai päinvastoin) ei saa pysäyttää tai nollata mekanismeja (esim. laskureita), jotka on toteutettu liitteessä IV säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi. Jos kuitenkin jokin näistä mekanismeista (esim. valvontajärjestelmä) riippuu todellisesta toimintatilasta, näihin mekanismeihin liittyvä laskuri voi valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella

| a) | pysähtyä ja, tapauksen mukaan, säilyttää arvon, joka sillä on, kun toimintatila vaihtuu; |
| --- | --- |

a)

pysähtyä ja, tapauksen mukaan, säilyttää arvon, joka sillä on, kun toimintatila vaihtuu;

| b) | käynnistyä uudelleen ja, tapauksen mukaan, jatkaa laskemista kohdasta, jossa se on pidetty, kun toimintatila vaihtuu jälleen toiseksi. |
| --- | --- |

b)

käynnistyä uudelleen ja, tapauksen mukaan, jatkaa laskemista kohdasta, jossa se on pidetty, kun toimintatila vaihtuu jälleen toiseksi.

Lisäys 1

Kaksipolttoainemoottorin kaksipolttoainetilan ilmaisin, varoitusjärjestelmä, käyttörajoitus – demonstrointivaatimukset

1.   Kaksipolttoaineilmaisimet

1.1   Kaksipolttoainetilan ilmaisin

EU-tyyppihyväksynnän yhteydessä on demonstroitava moottorin kyky ohjata kaksipolttoainetilan ilmaisimen aktivoitumista moottorin toimiessa kaksipolttoainetilassa.

1.2   Nestemäistä polttoainetta käyttävän tilan ilmaisin

Tyypin 1B, 2B tai 3B kaksipolttoainemoottorin tyyppihyväksynnän yhteydessä on demonstroitava moottorin kyky ohjata nestemäistä polttoainetta käyttävän tilan ilmaisimen aktivoitumista moottorin toimiessa nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa.

1.3   Huoltotilan ilmaisin

EU-tyyppihyväksynnän yhteydessä on demonstroitava moottorin kyky ohjata huoltotilan ilmaisimen aktivoitumista moottorin toimiessa huoltotilassa.

1.3.1   Näin varustettuna riittää, että huoltotilan ilmaisimeen liittyvä demonstrointi tehdään aktivoimalla huoltotilan aktivointikytkin ja esittämällä hyväksyntäviranomaiselle näyttöä siitä, että aktivointi tapahtuu, kun moottorijärjestelmä ohjaa järjestelmän huoltotilaan (esim. algoritmien, simulaatioiden, yrityksen sisäisten testien avulla).

2.   Varoitusjärjestelmä

EU-tyyppihyväksynnän yhteydessä on demonstroitava moottorin kyky ohjata varoitusjärjestelmän aktivoitumista, jos kaasumaisen polttoaineen määrä kaasumaisen polttoaineen säiliössä on varoitustason alapuolella. Tätä tarkoitusta varten kaasumaisen polttoaineen todellinen määrä voidaan simuloida.

3.   Käyttörajoitus

Tyypin 1A tai 2A kaksipolttoainemoottorin EU-tyyppihyväksynnän yhteydessä on demonstroitava moottorin kyky ohjata käyttörajoituksen aktivoitumista kun havaitaan, että kaasumaisen polttoaineen säiliö on tyhjä, tai havaitaan virhetoiminta kaasunsyöttöjärjestelmässä. Tätä tarkoitusta varten tyhjä kaasumaisen polttoaineen säiliö ja kaasunsyöttöjärjestelmän virhetoiminta voidaan simuloida.

3.1   Riittää, että demonstrointi tehdään tyypillisessä käyttötilanteessa, joka on valittu hyväksyntäviranomaisen suostumuksella, ja että hyväksyntäviranomaiselle esitetään näyttöä siitä, että käyttörajoitus tapahtuu muissa mahdollisissa käyttötilanteissa (esim. algoritmien, simulaatioiden, yrityksen sisäisten testien avulla).

Lisäys 2

Päästötestauksen menettelyvaatimukset kaksipolttoainemoottoreille

1.   Yleistä

Tässä kohdassa määritellään lisävaatimukset ja poikkeukset tähän liitteeseen nähden, jotta kaksipolttoainemoottoreiden päästöt voidaan testata riippumatta siitä, ovatko tällaiset päästöt ainoastaan pakokaasupäästöjä vai myös liitteessä VI olevan 6.10 kohdan mukaisesti pakokaasupäästöihin lisättyjä kampikammiopäästöjä. Jos lisävaatimuksia tai poikkeuksia ei mainita, tämän asetuksen vaatimuksia sovelletaan kaksipolttoainemoottoreihin samalla tavalla kuin mihin tahansa asetuksen (EU) 2016/1628 nojalla hyväksyttyihin moottorityyppeihin tai moottoriperheisiin.

Kaksipolttoainemoottoreiden päästötestausta monimutkaistaa se, että moottorin käyttämä polttoaine voi vaihdella puhtaan nestemäisen polttoaineen ja sellaisen yhdistelmän välillä, joka koostuu lähinnä kaasumaisesta polttoaineesta ja pienestä määrästä sytytykseen käytettävää nestemäistä polttoainetta. Kaksipolttoainemoottorin käyttämien polttoaineiden suhde voi myös muuttua dynaamisesti moottorin käyttöolosuhteiden myötä. Tämän vuoksi tarvitaan erityisiä varotoimia ja rajoituksia tällaisten moottoreiden päästötestauksen mahdollistamiseksi.

2.   Testiolosuhteet

Sovelletaan liitteessä VI olevaa 6 jaksoa.

3.   Testimenettelyt

Sovelletaan liitteessä VI olevaa 7 jaksoa.

4.   Mittausmenettelyt

Sovelletaan liitteessä VI olevaa 8 jaksoa, ellei tässä lisäyksessä muuta säädetä.

Kaksipolttoainemoottorien täysvirtauslaimennusmittauksessa käytettävä menettely esitetään liitteessä VI olevassa kuvassa 6.6 (CVS-järjestelmä).

Tällä mittausmenettelyllä varmistetaan, että polttoaineen koostumuksen vaihtelu testin aikana vaikuttaa pääasiassa hiilivetyjen mittaustuloksiin. Tätä on kompensoitava jollakin 5.1 kohdassa kuvatuista menetelmistä.

Liitteessä VI olevassa kuvassa 6.7 esitettyä raakakaasu-/osavirtausmittausta voidaan käyttää tietyin varotoimin, jotka koskevat pakokaasun massavirran määrittämistä ja laskentamenetelmiä.

5.   Mittauslaitteisto

Sovelletaan liitteessä VI olevaa 9 jaksoa.

6.   Hiukkasmääräpäästöjen mittaaminen

Sovelletaan liitteen VI lisäystä 1.

7.   Päästöjen laskeminen

Päästöt on laskettava liitteen VII mukaisesti, ellei tässä jaksossa muuta säädetä. Jäljempänä 7.1 kohdassa esitettyjä lisävaatimuksia sovelletaan massapohjaisiin laskelmiin ja 7.2 kohdan lisävaatimuksia sovelletaan moolipohjaisiin laskelmiin.

Päästöjen laskeminen edellyttää tietoja käytettävien polttoaineiden koostumuksesta. Jos kaasumaisesta polttoaineesta on sen ominaisuudet vahvistava todistus (esim. pullotettu kaasu), on hyväksyttyä käyttää polttoaineen toimittajan esittämää koostumusta. Jos koostumustietoja ei ole saatavissa (esim. putkikaasu), polttoaineen koostumus on analysoitava ainakin ennen moottoripäästötestin suorittamista ja sen jälkeen. Analyysin voi suorittaa myös tiheämmin ja käyttää tuloksia laskennassa.

Jos käytetään kaasuenergiasuhdetta (GER), sen osalta on noudatettava asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 2 kohdan määritelmää ja mainitun asetuksen liitteessä II säädettyjä hiilivetypäästörajoja koskevia erityissäännöksiä täysin ja osin kaasumaisilla polttoaineilla toimiville moottoreille. Kaasuenergiasuhteen keskiarvo syklin aikana lasketaan jollain seuraavista menetelmistä:

| a) | Kuumakäynnistys-NRTC-testi ja RMC NRSC -testi: jaetaan kussakin mittauspisteessä mitattujen kaasuenergiasuhteiden summa mittauspisteiden määrällä; |
| --- | --- |

a)

Kuumakäynnistys-NRTC-testi ja RMC NRSC -testi: jaetaan kussakin mittauspisteessä mitattujen kaasuenergiasuhteiden summa mittauspisteiden määrällä;

| b) | Erillisten moodien NRSC-testi: kerrotaan kunkin testimoodin keskimääräinen kaasuenergiasuhde kyseistä moodia vastaavalla painotuskertoimella ja lasketaan kaikkien moodien summa. Sovellettavan syklin painotuskertoimet otetaan liitteen XVII lisäyksestä 1. |
| --- | --- |

b)

Erillisten moodien NRSC-testi: kerrotaan kunkin testimoodin keskimääräinen kaasuenergiasuhde kyseistä moodia vastaavalla painotuskertoimella ja lasketaan kaikkien moodien summa. Sovellettavan syklin painotuskertoimet otetaan liitteen XVII lisäyksestä 1.

7.1   Massapohjainen päästöjen laskeminen

Sovelletaan liitteessä VII olevaa 2 jaksoa, ellei tässä jaksossa muuta säädetä.

7.1.1   Kuiva-märkäkorjaus

7.1.1.1   Raakapakokaasu

Kuiva-märkäkorjaus lasketaan liitteessä VII olevista yhtälöistä (7-3) ja (7-4).

Polttoainekohtaiset parametrit on määritettävä 7.1.5 kohdan mukaisesti.

7.1.1.2   Laimennettu pakokaasu

Kuiva-märkäkorjaus lasketaan liitteessä VII olevasta yhtälöstä (7-3) yhdessä joko yhtälön (7-25) tai yhtälön (7-26) kanssa.

Kuiva-märkäkorjaukseen on käytettävä kahden polttoaineen yhdistelmän vedyn moolisuhdetta α. Tämä vedyn moolisuhde lasketaan kummankin polttoaineen kulutusmittauksista 7.1.5 kohdan mukaisesti.

7.1.2   NOx-kosteuskorjaus

Käytetään liitteessä VII olevassa yhtälössä (7-9) esitettyä puristussytytysmoottoreiden NOx kosteuskorjausta.

7.1.3   Osavirtauslaimennus ja raakakaasumittaus

7.1.3.1   Pakokaasun massavirran määrittäminen

Pakokaasun massavirta määritetään käyttämällä liitteessä VI olevassa 9.4.5.3 kohdassa kuvattua raakapakokaasun virtausmittaria.

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmää liitteessä VII esitettyjen yhtälöiden (7-17)–(7-19) mukaisesti ainoastaan, jos arvot α, γ, δ ja ε on määritetty 7.1.5.3 kohdan mukaisesti. Sirkoniumoksidityyppisen anturin käyttäminen ilman ja polttoaineen suhteen mittaamiseen ei ole sallittua.

Jos moottoreita testataan vakiotilaisilla testisykleillä, vain pakokaasun massavirta voidaan määrittää ilman ja polttoaineen mittausmenetelmällä liitteessä VII olevan yhtälön (7-15) mukaisesti.

7.1.3.2   Kaasumaisten komponenttien määrittäminen

Sovelletaan liitteessä VII olevaa 2.1 jaksoa, ellei tässä jaksossa muuta säädetä.

Mahdollinen polttoaineen koostumuksen vaihtelu vaikuttaa kaikkiin päästölaskelmissa käytettyihin ugas
  -kertoimiin ja moolisuhteisiin. ugas
  -kertoimien ja moolisuhteiden määrittämisessä käytetään yhtä seuraavaista menetelmistä valmistajan valinnan mukaisesti.

| a) | ugas
  -kertoimien hetkellisten arvojen laskennassa sovelletaan liitteessä VII olevassa 2.1.5.2 tai 2.2.3 kohdassa esitettyjä tarkkoja yhtälöitä käyttäen nestemäisen ja kaasumaisen polttoaineen hetkellisiä osuuksia (jotka määritetään hetkellisen polttoaineenkulutuksen mittauksista tai laskelmista) ja hetkellisiä mooliosuuksia, jotka määritetään 7.1.5 kohdan mukaisesti; tai |
| --- | --- |

a)

ugas
  -kertoimien hetkellisten arvojen laskennassa sovelletaan liitteessä VII olevassa 2.1.5.2 tai 2.2.3 kohdassa esitettyjä tarkkoja yhtälöitä käyttäen nestemäisen ja kaasumaisen polttoaineen hetkellisiä osuuksia (jotka määritetään hetkellisen polttoaineenkulutuksen mittauksista tai laskelmista) ja hetkellisiä mooliosuuksia, jotka määritetään 7.1.5 kohdan mukaisesti; tai

| b) | Kun liitteessä VII olevassa 2 jaksossa esitettyä massapohjaista laskelmaa käytetään kaasulla ja dieselpolttoaineella toimivan kaksipolttoainemoottorin ollessa kyseessä, ugas
  -arvojen ja mooliosuuksien osalta voidaan käyttää taulukkoarvoja. Kyseisiä taulukkoarvoja sovelletaan seuraavasti:






  i) | Niiden moottorien osalta, jotka toimivat sovellettavassa testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 % (GER ≥ 0,9), vaadituiksi arvoiksi katsotaan ne, jotka annetaan liitteessä VII olevissa taulukoissa 7.1 ja 7.2 kaasumaiselle polttoaineelle. |
| --- | --- | --- |

b)

Kun liitteessä VII olevassa 2 jaksossa esitettyä massapohjaista laskelmaa käytetään kaasulla ja dieselpolttoaineella toimivan kaksipolttoainemoottorin ollessa kyseessä, ugas
  -arvojen ja mooliosuuksien osalta voidaan käyttää taulukkoarvoja. Kyseisiä taulukkoarvoja sovelletaan seuraavasti:

i)

Niiden moottorien osalta, jotka toimivat sovellettavassa testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on vähintään 90 % (GER ≥ 0,9), vaadituiksi arvoiksi katsotaan ne, jotka annetaan liitteessä VII olevissa taulukoissa 7.1 ja 7.2 kaasumaiselle polttoaineelle.

| ii) | Niiden moottorien osalta, jotka toimivat sovellettavassa testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on 10–90 % (0,1 < GER < 0,9), vaadituiksi arvoiksi katsotaan ne, jotka annetaan taulukoissa 8.1 ja 8.2 polttoainesekoitukselle, jossa on 50 % kaasumaista polttoainetta ja 50 % dieselpolttoainetta. |
| --- | --- |

ii)

Niiden moottorien osalta, jotka toimivat sovellettavassa testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on 10–90 % (0,1 < GER < 0,9), vaadituiksi arvoiksi katsotaan ne, jotka annetaan taulukoissa 8.1 ja 8.2 polttoainesekoitukselle, jossa on 50 % kaasumaista polttoainetta ja 50 % dieselpolttoainetta.

| iii) | Niiden moottorien osalta, jotka toimivat sovellettavassa testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on enintään 10 % (GER ≤ 0,1), vaadituiksi arvoiksi katsotaan ne, jotka annetaan liitteessä VII olevissa taulukoissa 7.1 ja 7.2 dieselpolttoaineelle. |
| --- | --- |

iii)

Niiden moottorien osalta, jotka toimivat sovellettavassa testisyklissä keskimääräisellä kaasuenergiasuhteella, joka on enintään 10 % (GER ≤ 0,1), vaadituiksi arvoiksi katsotaan ne, jotka annetaan liitteessä VII olevissa taulukoissa 7.1 ja 7.2 dieselpolttoaineelle.

| iv) | Hiilivetypäästöjen laskennassa käytetään kaasumaisen polttoaineen ugas
  -arvoa kaikissa tapauksissa keskimääräisestä kaasuenergiasuhteesta riippumatta. |
| --- | --- |

iv)

Hiilivetypäästöjen laskennassa käytetään kaasumaisen polttoaineen ugas
  -arvoa kaikissa tapauksissa keskimääräisestä kaasuenergiasuhteesta riippumatta.

Taulukko 8.1.

Moolisuhteet polttoainesekoitukselle, jossa on 50 % kaasumaista polttoainetta ja 50 % dieselpolttoainetta (massa-%)

| Kaasumainen polttoaine | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propaani | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Butaani | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Nestekaasu | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Nestekaasupolttoaine A | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| Nestekaasupolttoaine B | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Kaasumainen polttoaine

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propaani

2,2633

0

0

0,0039

Butaani

2,1837

0

0

0,0038

Nestekaasu

2,1957

0

0

0,0038

Nestekaasupolttoaine A

2,1740

0

0

0,0038

Nestekaasupolttoaine B

2,2402

0

0

0,0039

7.1.3.2.1   Kaasupäästöjen massa testiä kohti

Jos u
  gas:n hetkellisten arvojen laskennassa käytetään 7.1.3.2.1 kohdan a alakohdan mukaisia tarkkoja yhtälöitä, laskettaessa kaasupäästöjen massaa testiä kohti muuttuvatilaisissa (NRTC ja LSI-NRTC) testisykleissä ja RMC-sykleissä u
  gas-arvo sisällytetään liitteessä VII olevassa 2.1.2 kohdassa esitetyn yhtälön (7-2) yhteenlaskuun yhtälön (8-1) avulla:

| | (8-1) |
| --- | --- |

Formula

(8-1)

jossa:

| u
  gas,

  i | ugas:n hetkellinen arvo |
| --- | --- |

u
  gas,

  i

ugas:n hetkellinen arvo

Yhtälön muut tekijät esitetään liitteessä VII olevassa 2.1.2 kohdassa.

Taulukko 8.2.

Raakapakokaasun u
  gas-arvot ja komponenttien tiheydet polttoainesekoitukselle, jossa on 50 % kaasumaista polttoainetta ja 50 % dieselpolttoainetta (massa-%)

| Kaasumainen polttoaine | Kaasu |
| --- | --- |
| r
  e | NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | r
  gas [kg/m
  3
  ] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (2) | | | |
| Paineistettu/nesteytetty maakaasu (3) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528 (4) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propaani | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Butaani | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| Nestekaasu (5) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Kaasumainen polttoaine

Kaasu

r
  e

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

r
  gas [kg/m
  3
  ]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (2)

Paineistettu/nesteytetty maakaasu (3)

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528 (4)

0,001536

0,001117

0,000560

Propaani

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Butaani

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

Nestekaasu (5)

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

7.1.3.3   Hiukkasten määrittäminen

Hiukkaspäästöjen määrittämiseksi osalaimennusmittausmenetelmällä on tehtävä liitteessä VII olevassa 2.3 kohdassa esitettyjen yhtälöiden mukainen laskelma.

Laimennussuhteen valvomiseen sovelletaan liitteessä VI olevan 8.2.1.2 kohdan vaatimuksia. Etenkin jos pakokaasuvirtauksen mittauksen ja osavirtausjärjestelmän yhdistetty muunnosaika on yli 0 sekuntia, on käytettävä aiemmin tallennettuun testausjaksoon perustuvaa ennakoivaa ohjausta. Tässä tapauksessa yhdistelmän nousuajan on oltava ≤ 1 sekuntia ja yhdistelmän viipeen ≤ 10 sekuntia. Lukuun ottamatta tapausta, jossa pakokaasun massavirta mitataan suoraan, pakokaasun massavirran määrittämisessä käytetään 7.1.5.3 kohdan mukaisesti määritettyjä arvoja α, γ, δ ja ε.

Jokaiselle mittaukselle on tehtävä liitteessä VI olevan 8.2.1.2 kohdan mukainen laaduntarkistus.

7.1.3.4   Pakokaasun massavirtamittaria koskevat lisävaatimukset

Liitteessä VI olevassa 9.4.1.6.3 ja 9.4.1.6.3.3 kohdassa tarkoitettu virtausmittari ei saa olla herkkä pakokaasun koostumuksen ja tiheyden muutoksille. Pienet virheet esimerkiksi Pitot-putkessa tai aukkotyyppisessä mittauksessa (vastaa pakokaasun tiheyden neliöjuurta) voidaan jättää huomiotta.

7.1.4   Täysvirtauslaimennusmittaus (CVS)

Sovelletaan liitteessä VII olevaa 2.2 kohtaa, ellei tässä jaksossa muuta säädetä.

Mahdollinen polttoaineen koostumuksen vaihtelu vaikuttaa pääasiassa hiilivedyn ugas
  -taulukkoarvoon. Hiilivetypäästöjen laskemiseen sovelletaan tarkkoja yhtälöitä käyttäen moolisuhteita, jotka on määritetty kummankin polttoaineen kulutusmittauksista 7.1.5 kohdan mukaisesti.

7.1.4.1   Taustakorjattujen pitoisuuksien määrittäminen (5.2.5 kohta)

Stoikiometrisen kertoimen määrittämiseksi lasketaan vedyn moolisuhde α polttoaineessa polttoainesekoituksen keskimääräisenä vedyn moolisuhteena testin aikana 7.1.5.3 kohdan mukaisesti.

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kaasumaisen polttoaineen arvoa Fs liitteen VII yhtälössä (7-28).

7.1.5   Moolisuhteiden määrittäminen

7.1.5.1   Yleistä

Tässä jaksossa esitetään moolisuhteiden määritys, kun polttoaineseos on tunnettu (tarkka menetelmä).

7.1.5.2   Polttoainesekoituksen komponenttien laskeminen

Polttoainesekoituksen alkuainekoostumuksen laskennassa käytetään yhtälöitä (8-2)–(8-7):

| qmf
  = qmf1 + qmf2 | (8-2) |
| --- | --- |
| | (8-3) |
| | (8-4) |
| | (8-5) |
| | (8-6) |
| | (8-7) |

qmf
  = qmf1 + qmf2

(8-2)

Formula

(8-3)

Formula

(8-4)

Formula

(8-5)

Formula

(8-6)

Formula

(8-7)

jossa:

| qm

  f1 | polttoaineen 1 massavirta, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f2 | polttoaineen 2 massavirta, kg/s |
| w
  H | polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  C | polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  S | polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  N | polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta |
| w
  O | polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta |

qm

  f1

polttoaineen 1 massavirta, kg/s

qm

  f2

polttoaineen 2 massavirta, kg/s

w
  H

polttoaineen vetypitoisuus, prosenttia massasta

w
  C

polttoaineen hiilipitoisuus, prosenttia massasta

w
  S

polttoaineen rikkipitoisuus, prosenttia massasta

w
  N

polttoaineen typpipitoisuus, prosenttia massasta

w
  O

polttoaineen happipitoisuus, prosenttia massasta

Moolisuhteen laskeminen vedylle, hiilelle, rikille, typelle ja hapelle (H, C, S, N, O) hiileen nähden polttoaineseoksen osalta

Atomisuhteiden laskeminen (erityisesti H/C-suhde α) esitetään liitteen VII yhtälöissä (8-8)–(8-11):

| | (8-8) |
| --- | --- |
| | (8-9) |
| | (8-10) |
| | (8-11) |

Formula

(8-8)

Formula

(8-9)

Formula

(8-10)

Formula

(8-11)

jossa:

| w
  H | polttoaineen vetypitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta] |
| --- | --- |
| w
  C | polttoaineen hiilipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta] |
| w
  S | polttoaineen rikkipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta] |
| w
  N | polttoaineen typpipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta] |
| w
  O | polttoaineen happipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta] |
| α | on vedyn moolisuhde (H/C) |
| γ | on rikin moolisuhde (S/C) |
| δ | on typen moolisuhde (N/C) |
| ε | on hapen moolisuhde (O/C)
  viitattaessa polttoaineeseen CHαOεNδSγ |

w
  H

polttoaineen vetypitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta]

w
  C

polttoaineen hiilipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta]

w
  S

polttoaineen rikkipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta]

w
  N

polttoaineen typpipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta]

w
  O

polttoaineen happipitoisuus, massaosuus [g/g] tai [prosenttia massasta]

α

on vedyn moolisuhde (H/C)

γ

on rikin moolisuhde (S/C)

δ

on typen moolisuhde (N/C)

ε

on hapen moolisuhde (O/C)

viitattaessa polttoaineeseen CHαOεNδSγ

7.2   Moolipohjainen päästöjen laskeminen

Sovelletaan liitteessä VII olevaa 3 jaksoa, ellei tässä jaksossa muuta säädetä.

7.2.1   NOx-arvon kosteuskorjaus

Käytetään liitteessä VII olevaa yhtälöä (7-102) (puristussytytysmoottoreiden NOx-arvon kosteuskorjaus).

7.2.2   Pakokaasun massavirran määrittäminen, kun raakapakokaasun virtausmittaria ei käytetä

Käytetään liitteessä VII olevaa yhtälöä (7-112) (imuilmaan perustuva moolivirran laskenta). Liitteessä VII olevaa yhtälöä (7-113) (polttoaineen massavirtaan perustuva moolivirran laskenta) voidaan käyttää vaihtoehtoisesti ainoastaan NRSC-testin yhteydessä.

7.2.3   Kaasumaisten komponenttien määrityksessä käytettävät moolisuhteet

Moolisuhteiden määrityksessä on käytettävä tarkkaa lähestymistapaa, jossa käytetään hetkellisen polttoaineenkulutuksen mittauksista tai laskelmista määritettyjä nestemäisen ja kaasumaisen polttoaineen hetkellisiä osuuksia. Hetkellisiä moolisuhteita käytetään syötteinä liitteessä VII olevissa yhtälöissä (7-91), (7-89) ja (7-94) jatkuvan kemikaalitaseen osalta.

Moolisuhteet määritetään joko 7.2.3.1 tai 7.1.5.3 kohdan mukaisesti.

Sekoitetut tai kaasuputkella johdetut kaasumaiset polttoaineet voivat sisältää huomattavia määriä inerttejä ainesosia, kuten CO2:ta ja N2:ta. Valmistajan on joko sisällytettävä nämä ainesosat tapauksen mukaan 7.2.3.1 tai 7.1.5.3 kohdassa kuvattuihin atomisuhteiden laskelmiin, tai vaihtoehtoisesti valmistajan on jätettävä inertit ainesosat pois atomisuhteista ja jaettava ne asianmukaisesti liitteessä VII olevassa 3.4.3 kohdassa esitettyihin kemikaalitaseen imuilman parametreihin x
  O2int, x
  CO2int ja x
  H2Oint.

7.2.3.1   Moolisuhteiden määrittäminen

Kaksipolttoainemoottoreissa käytettävän sekapolttoaineen sisältämien vety-, happi-, rikki- ja typpiatomien lukumäärän hetkelliset moolisuhteet hiiliatomeihin voidaan laskea yhtälöistä (8-12)–(8-15).

| | (8-12) |
| --- | --- |
| | (8-13) |
| | (8-14) |
| | (8-15) |

Formula

(8-12)

Formula

(8-13)

Formula

(8-14)

Formula

(8-15)

jossa:

| w
  i,

  fuel | = | tarkasteltavan alkuaineen C, H, O, S tai N massaosuus nestemäisessä tai kaasumaisessa polttoaineessa; |
| --- | --- | --- |
| ṁliquid
  (t) | = | nestemäisen polttoaineen hetkellinen massavirta ajankohtana t [kg/h]; |
| ṁgas
  (t) | = | kaasumaisen polttoaineen hetkellinen massavirta ajankohtana t [kg/h]. |

w
  i,

  fuel

=

tarkasteltavan alkuaineen C, H, O, S tai N massaosuus nestemäisessä tai kaasumaisessa polttoaineessa;

ṁliquid
  (t)

=

nestemäisen polttoaineen hetkellinen massavirta ajankohtana t [kg/h];

ṁgas
  (t)

=

kaasumaisen polttoaineen hetkellinen massavirta ajankohtana t [kg/h].

Tapauksissa, joissa pakokaasun massavirta lasketaan sekapolttoaineen perusteella, liitteen VII yhtälössä (7-111) oleva lasketaan yhtälöstä (8-16):

| | (8-16) |
| --- | --- |

Formula

(8-16)

jossa:

| w
  C | = | dieselpolttoaineen tai kaasumaisen polttoaineen sisältämän hiilen massaosuus; |
| --- | --- | --- |
| ṁliquid | = | nestemäisen polttoaineen massavirta [kg/h]; |
| ṁgas | = | kaasumaisen polttoaineen massavirta [kg/h]. |

w
  C

=

dieselpolttoaineen tai kaasumaisen polttoaineen sisältämän hiilen massaosuus;

ṁliquid

=

nestemäisen polttoaineen massavirta [kg/h];

ṁgas

=

kaasumaisen polttoaineen massavirta [kg/h].

7.3   CO2:n määrittäminen

Sovelletaan liitettä VII, paitsi testattaessa moottoria muuttuvatilaisissa (NRTC ja LSI-NRTC) testisykleissä tai RMC-sykleissä, joissa käytetään raakapakokaasun näytteenottojärjestelmää.

7.3.1   CO2:n määrittäminen muuttuvatilaisissa (NRTC ja LSI-NRTC) testisykleissä tai RMC-sykleissä, joissa käytetään raakapakokaasun näytteenottojärjestelmää

Liitteen VII mukaista CO2-päästöjen laskentaa pakokaasun CO2 -mittauksesta ei sovelleta. Sen sijaan sovelletaan seuraavia säännöksiä:

Testin keskimääräinen polttoaineenkulutus määritetään koko syklin hetkellisten arvojen summasta, ja sitä käytetään perustana testin keskimääräisten CO2-päästöjen laskennalle.

Kunkin kulutetun polttoaineen massan avulla määritetään 7.1.5 kohdan mukaisesti polttoaineseoksen vedyn moolisuhde ja massaosuudet testissä.

Kummankin polttoaineen korjattu kokonaispolttoainemassa m
  fuel,corr [g/testi] ja polttoaineesta tulevan hiilidioksidipäästön massa m
  CO2, fuel [g/testi] määritetään yhtälöistä (8-17) ja (8-18).

| | (8-17) |
| --- | --- |
| | (8-18) |

Formula

(8-17)

Formula

(8-18)

jossa:

| m
  fuel | = | kummankin polttoaineen kokonaispolttoainemassa [g/testi] |
| --- | --- | --- |
| m
  THC | = | pakokaasun kokonaishiilivetypäästöjen massa [g/testi] |
| m
  CO | = | pakokaasun hiilimonoksidipäästöjen massa [g/testi] |
| w
  GAM | = | polttoaineiden rikkipitoisuus [prosenttia massasta] |
| w
  DEL | = | polttoaineiden typpipitoisuus [prosenttia massasta] |
| w
  EPS | = | polttoaineiden happipitoisuus [prosenttia massasta] |
| α | = | vedyn moolisuhde polttoaineissa (H/C) [-] |
| A
  C | = | hiilen atomimassa: 12,011 [g/mol] |
| A
  H | = | vedyn atomimassa: 1,0079 [g/mol] |
| M
  CO | = | hiilimonoksidin molekyylimassa: 28,011 [g/mol] |
| M
  CO2 | = | hiilidioksidin molekyylimassa: 44,01 [g/mol] |

m
  fuel

=

kummankin polttoaineen kokonaispolttoainemassa [g/testi]

m
  THC

=

pakokaasun kokonaishiilivetypäästöjen massa [g/testi]

m
  CO

=

pakokaasun hiilimonoksidipäästöjen massa [g/testi]

w
  GAM

=

polttoaineiden rikkipitoisuus [prosenttia massasta]

w
  DEL

=

polttoaineiden typpipitoisuus [prosenttia massasta]

w
  EPS

=

polttoaineiden happipitoisuus [prosenttia massasta]

α

=

vedyn moolisuhde polttoaineissa (H/C) [-]

A
  C

=

hiilen atomimassa: 12,011 [g/mol]

A
  H

=

vedyn atomimassa: 1,0079 [g/mol]

M
  CO

=

hiilimonoksidin molekyylimassa: 28,011 [g/mol]

M
  CO2

=

hiilidioksidin molekyylimassa: 44,01 [g/mol]

Ureasta johtuva hiilidioksidipäästö m
  CO2,urea [g/testi] lasketaan yhtälöstä (8-19).

| | (8-19) |
| --- | --- |

Formula

(8-19)

jossa:

| c
  urea | = | ureapitoisuus [prosenttia] |
| --- | --- | --- |
| m
  urea | = | ureakulutuksen kokonaismassa [g/testi] |
| M
  CO(NH2)2 | = | urean molekyylimassa: 60,056 [g/mol] |

c
  urea

=

ureapitoisuus [prosenttia]

m
  urea

=

ureakulutuksen kokonaismassa [g/testi]

M
  CO(NH2)2

=

urean molekyylimassa: 60,056 [g/mol]

Tämän jälkeen lasketaan hiilidioksidin kokonaispäästö m
  CO2 [g/testi] yhtälöstä (8-20):

| m
  CO2 = m
  CO2,fuel + m
  CO2,urea | (8-20) |
| --- | --- |

m
  CO2 = m
  CO2,fuel + m
  CO2,urea

(8-20)

Yhtälöstä (8-20) laskettua hiilidioksidin kokonaispäästöä käytetään ominaishiilidioksidipäästöjen eCO2 [g/kWh] laskennassa liitteessä VII olevassa 2.4.1.1 tai 3.8.1.1 kohdassa. Kaasumaisessa polttoaineessa olevasta hiilidioksidista johtuva hiilidioksidiarvon korjaus tehdään tapauksen mukaan liitteen IX lisäyksen 3 mukaisesti.

---

(1)  polttoaineen mukaisesti

(2)  kun l = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa

(3)  
  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 58 – 76 %; H = 19 – 25 %; N = 0 – 14 % (CH4, G20, G23 ja G25)

(4)  NMHC:n perustana CH2,93 (HC:n kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u
  gas-kerrointa)

(5)  
  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C3 = 27 – 90 %; C4 = 10 – 73 % (nestekaasupolttoaineet A ja B)

Lisäys 3

Maakaasulla/biometaanilla tai nestekaasulla ja nestemäisellä polttoaineella toimivien kaksipolttoainemoottorien tyypit – määritelmien ja keskeisten vaatimusten kuvaus

| Kaksipolttoainetyyppi | GERcycle | Joutokäynti nestemäisellä polttoaineella | Lämmitys nestemäisellä polttoaineella | Toiminta pelkästään nestemäisellä polttoaineella | Toiminta kaasun puuttuessa | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A | GERNRTC, hot ≥ 0,9 tai
  GERNRSC, ≥ 0,9 | EI sallittu | Sallittu ainoastaan huoltotilassa | Sallittu ainoastaan huoltotilassa | Huoltotila | |
| 1B | GERNRTC, hot ≥ 0,9
  tai
  GERNRSC ≥ 0,9 | Sallittu ainoastaan nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa | Sallittu ainoastaan nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa | Sallittu ainoastaan nestemäistä polttoainetta käyttävässä ja huoltotilassa | Nestemäistä polttoainetta käyttävä tila | |
| 2A | 0,1 < GERNRTC, hot < 0,9
  tai 0,1 < GERNRSC < 0,9 | Sallittu | Sallittu ainoastaan huoltotilassa | Sallittu ainoastaan huoltotilassa | Huoltotila | GERNRTC, hot ≥ 0,9
  tai
  GERNRSC ≥ 0,9
  Sallittu |
| 2B | 0,1 < GERNRTC, hot < 0,9
  tai 0,1 < GERNRSC < 0,9 | Sallittu | Sallittu | Sallittu | Nestemäistä polttoainetta käyttävä tila | GERNRTC, hot ≥ 0,9
  tai
  GERNRSC ≥ 0,9
  Sallittu |
| 3A | Ei määritelty eikä sallittu |
| 3B | GERNRTC, hot ≤ 0,1
  tai
  GERNRSC ≤ 0,1 | Sallittu | Sallittu | Sallittu | Nestemäistä polttoainetta käyttävä tila | |

Kaksipolttoainetyyppi

GERcycle

Joutokäynti nestemäisellä polttoaineella

Lämmitys nestemäisellä polttoaineella

Toiminta pelkästään nestemäisellä polttoaineella

Toiminta kaasun puuttuessa

Huomautuksia

1A

GERNRTC, hot ≥ 0,9 tai

GERNRSC, ≥ 0,9

EI sallittu

Sallittu ainoastaan huoltotilassa

Sallittu ainoastaan huoltotilassa

Huoltotila

1B

GERNRTC, hot ≥ 0,9

tai

GERNRSC ≥ 0,9

Sallittu ainoastaan nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa

Sallittu ainoastaan nestemäistä polttoainetta käyttävässä tilassa

Sallittu ainoastaan nestemäistä polttoainetta käyttävässä ja huoltotilassa

Nestemäistä polttoainetta käyttävä tila

2A

0,1 < GERNRTC, hot < 0,9

tai 0,1 < GERNRSC < 0,9

Sallittu

Sallittu ainoastaan huoltotilassa

Sallittu ainoastaan huoltotilassa

Huoltotila

GERNRTC, hot ≥ 0,9

tai

GERNRSC ≥ 0,9

Sallittu

2B

0,1 < GERNRTC, hot < 0,9

tai 0,1 < GERNRSC < 0,9

Sallittu

Sallittu

Sallittu

Nestemäistä polttoainetta käyttävä tila

GERNRTC, hot ≥ 0,9

tai

GERNRSC ≥ 0,9

Sallittu

3A

Ei määritelty eikä sallittu

3B

GERNRTC, hot ≤ 0,1

tai

GERNRSC ≤ 0,1

Sallittu

Sallittu

Sallittu

Nestemäistä polttoainetta käyttävä tila

---

LIITE IX

Vertailupolttoaineet

1.   Puristussytytysmoottoreiden testaamisessa käytettävien polttoaineiden tekniset tiedot

1.1   Tyyppi: Dieselöljy (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy)

| Parametri | Yksikkö | Raja-arvot (1) | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Setaaniluku (2) | | 45 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Tislaus: | | | | |
| 50 %:n piste | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 %:n piste | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — | loppukiehumispiste |

Parametri

Yksikkö

Raja-arvot (1)

Testimenetelmä

Pienin

Suurin

Setaaniluku (2)

45

56,0

EN-ISO 5165

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Tislaus:

50 %:n piste

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 %:n piste

°C

345

350

EN-ISO 3405

—

loppukiehumispiste

°C

—

370

EN-ISO 3405

Leimahduspiste

°C

55

—

EN 22719

Suodatettavuuden rajalämpötila (CFPP)

°C

—

– 5

EN 116

Viskositeetti 40 °C:ssa

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt

massa-%

2,0

6,0

IP 391

Rikkipitoisuus (3)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Kuparikorroosio

—

luokka 1

EN-ISO 2160

Conradson-hiiltojäännös (10 % pohjasta)

massa-%

—

0,2

EN-ISO 10370

Tuhkapitoisuus

massa-%

—

0,01

EN-ISO 6245

Kokonaiskontaminaatio

mg/kg

—

24

EN 12662

Vesipitoisuus

massa-%

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralointiluku (vahva happo)

mg KOH/g

—

0,10

ASTM D 974

Hapettumisvakaus (3)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Voitelevuus (kulumisjäljen halkaisija 60 °C:ssa suoritetun HFRR-testin jälkeen)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Hapettumisvakaus 110 °C:ssa  (3)

H

20,0

—

EN 15751

Rasvahappojen metyyliesterit (FAME)

til.-%

—

7,0

EN 14078

1.2   Tyyppi: Tiettyihin puristussytytysmoottoreihin tarkoitettu etanoli (ED95) (1)

| Parametri | Yksikkö | Raja-arvot (4) | Testimenetelmä (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Alkoholin kokonaismäärä (etanoli ja korkeammat tyydyttyneet alkoholit) | massa-% | 92,4 | | EN 15721 |
| Muut korkeammat tyydyttyneet monoalkoholit (C3–C5) | massa-% | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanoli | massa-% | | 0,3 | EN 15721 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Happamuus, etikkahappona laskettuna | massa-% | | 0,0025 | EN 15491 |
| Ulkonäkö | | Puhdas ja kirkas | |
| Leimahduspiste | °C | 10 | | EN 3679 |
| Kuiva jäännös | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Vesipitoisuus | massa-% | | 6,5 | EN 15489 (6)

  EN-ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehydit asetaldehydinä laskettuna | massa-% | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Esterit etyyliasetaattina laskettuna | massa-% | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Rikkipitoisuus | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfaatit | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Hiukkaskontaminaatio | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfori | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Epäorgaaninen kloridi | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 tai EN 15492 |
| Kupari | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Sähkönjohtavuus | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 tai prEN 15938 |
| (1) | Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test” ja vähimmäisarvon määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin. Suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). |

Parametri

Yksikkö

Raja-arvot (4)

Testimenetelmä (5)

Pienin

Suurin

Alkoholin kokonaismäärä (etanoli ja korkeammat tyydyttyneet alkoholit)

massa-%

92,4

EN 15721

Muut korkeammat tyydyttyneet monoalkoholit (C3–C5)

massa-%

2,0

EN 15721

Metanoli

massa-%

0,3

EN 15721

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Happamuus, etikkahappona laskettuna

massa-%

0,0025

EN 15491

Ulkonäkö

Puhdas ja kirkas

Leimahduspiste

°C

10

EN 3679

Kuiva jäännös

mg/kg

15

EN 15691

Vesipitoisuus

massa-%

6,5

EN 15489 (6)

EN-ISO 12937

EN15692

Aldehydit asetaldehydinä laskettuna

massa-%

0,0050

ISO 1388-4

Esterit etyyliasetaattina laskettuna

massa-%

0,1

ASTM D1617

Rikkipitoisuus

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfaatit

mg/kg

4,0

EN 15492

Hiukkaskontaminaatio

mg/kg

24

EN 12662

Fosfori

mg/l

0,20

EN 15487

Epäorgaaninen kloridi

mg/kg

1,0

EN 15484 tai EN 15492

Kupari

mg/kg

0,100

EN 15488

Sähkönjohtavuus

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 tai prEN 15938

(1)

Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test” ja vähimmäisarvon määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin. Suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus).

2.   Kipinäsytytysmoottoreiden testaamisessa käytettävien polttoaineiden tekniset tiedot

2.1   Tyyppi: Bensiini (E10)

| Parametri | Yksikkö | Raja-arvot (7) | Testimenetelmä (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Tutkimusoktaaniluku, RON | | 91,0 | 98,0 | EN ISO 5164:2005 (9) |
| Moottorioktaaniluku, MON | | 83,0 | 89,0 | EN ISO 5163:2005 (9) |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Höyrynpaine | kPa | 45,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Vesipitoisuus | | | enintään 0,05 til.-%
  Ulkonäkö lämpötilassa – 7 °C: puhdas ja kirkas | EN 12937 |
| Tislaus: | | | | |
| — | – haihtunut 70 °C:ssa |

Parametri

Yksikkö

Raja-arvot (7)

Testimenetelmä (8)

Pienin

Suurin

Tutkimusoktaaniluku, RON

91,0

98,0

EN ISO 5164:2005 (9)

Moottorioktaaniluku, MON

83,0

89,0

EN ISO 5163:2005 (9)

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Höyrynpaine

kPa

45,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Vesipitoisuus

enintään 0,05 til.-%

Ulkonäkö lämpötilassa – 7 °C: puhdas ja kirkas

EN 12937

Tislaus:

—

– haihtunut 70 °C:ssa

til.-%

18,0

46,0

EN-ISO 3405

| — | – haihtunut 100 °C:ssa |
| --- | --- |

—

– haihtunut 100 °C:ssa

til.-%

46,0

62,0

EN-ISO 3405

| — | – haihtunut 150 °C:ssa |
| --- | --- |

—

– haihtunut 150 °C:ssa

til.-%

75,0

94,0

EN-ISO 3405

| — | – loppukiehumispiste |
| --- | --- |

—

– loppukiehumispiste

°C

170

210

EN-ISO 3405

Hiiltojäännös

til.-%

—

2,0

EN-ISO 3405

Hiilivetyanalyysi:

| — | - olefiinejä |
| --- | --- |

—

- olefiinejä

til.-%

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | – aromaattisia aineita |
| --- | --- |

—

– aromaattisia aineita

til.-%

19,5

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | – bentseeniä |
| --- | --- |

—

– bentseeniä

til.-%

—

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | – tyydyttyneitä hiilivetyjä |
| --- | --- |

—

– tyydyttyneitä hiilivetyjä

til.-%

ilmoitetaan

EN 14517

EN 15553

Hiili-vetysuhde

ilmoitetaan

Hiili-happisuhde

ilmoitetaan

Induktioaika (10)

minuuttia

480

EN-ISO 7536

Happipitoisuus (11)

massa-%

3,3 (14)

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Hartsipitoisuus

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Rikkipitoisuus (12)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Kuparikorroosio (3 h 50 °C:ssa)

luokitus

—

luokka 1

EN-ISO 2160

Lyijypitoisuus

mg/l

—

5

EN 237

Fosforipitoisuus (13)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanoli (10)

til.-%

9,0 (14)

10,2 (14)

EN 22854

2.2   Tyyppi: Etanoli (E85)

| Parametri | Yksikkö | Raja-arvot (15) | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Tutkimusoktaaniluku, RON | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Moottorioktaaniluku, MON | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Tiheys 15 °C:ssa | kg/m3 | ilmoitetaan | ISO 3675 |
| Höyrynpaine | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Rikkipitoisuus (16) | mg/kg | — | 10 | EN 15485 tai EN 15486 |
| Hapettumisvakaus | minuuttia | 360 | | EN ISO 7536 |
| Hartsipitoisuus (ilman liuotteita) | mg/100 ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Ulkonäkö
  Määritellään ympäristön lämpötilassa tai 15 °C:ssa, sen mukaan kumpi on korkeampi. | | puhdas ja kirkas, ilman näkyviä kiinteitä tai jähmeitä epäpuhtauksia | silmämääräinen tarkastus |
| Etanoli ja korkeammat alkoholit (17) | til.-% | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Korkeammat alkoholit (C3–C8) | til.-% | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanoli | til.-% | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Bensiini (18) | til.-% | tasapainosuhde | EN 228 |
| Fosfori | mg/l | 0,20 (19) | EN 15487 |
| Vesipitoisuus | til.-% | | 0,300 | EN 15489 tai EN 15692 |
| Epäorgaanisten kloridien pitoisuus | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Kuparinauhakorroosio (3h 50 °C:ssa) | luokitus | luokka 1 | | EN ISO 2160 |
| Happamuus (etikkahappona CH3COOH) | massa-%
  (mg/l) | — | 0,0050
  (40) | EN 15491 |
| Sähkönjohtavuus | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 tai prEN 15938 |
| Hiili-vetysuhde | | ilmoitetaan | |
| Hiili-happisuhde | | ilmoitetaan | |

Parametri

Yksikkö

Raja-arvot (15)

Testimenetelmä

Pienin

Suurin

Tutkimusoktaaniluku, RON

95,0

—

EN ISO 5164

Moottorioktaaniluku, MON

85,0

—

EN ISO 5163

Tiheys 15 °C:ssa

kg/m3

ilmoitetaan

ISO 3675

Höyrynpaine

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Rikkipitoisuus (16)

mg/kg

—

10

EN 15485 tai EN 15486

Hapettumisvakaus

minuuttia

360

EN ISO 7536

Hartsipitoisuus (ilman liuotteita)

mg/100 ml

—

5

EN-ISO 6246

Ulkonäkö

Määritellään ympäristön lämpötilassa tai 15 °C:ssa, sen mukaan kumpi on korkeampi.

puhdas ja kirkas, ilman näkyviä kiinteitä tai jähmeitä epäpuhtauksia

silmämääräinen tarkastus

Etanoli ja korkeammat alkoholit (17)

til.-%

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Korkeammat alkoholit (C3–C8)

til.-%

—

2,0

E DIN 51627-3

Metanoli

til.-%

1,00

E DIN 51627-3

Bensiini (18)

til.-%

tasapainosuhde

EN 228

Fosfori

mg/l

0,20 (19)

EN 15487

Vesipitoisuus

til.-%

0,300

EN 15489 tai EN 15692

Epäorgaanisten kloridien pitoisuus

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Kuparinauhakorroosio (3h 50 °C:ssa)

luokitus

luokka 1

EN ISO 2160

Happamuus (etikkahappona CH3COOH)

massa-%

(mg/l)

—

0,0050

(40)

EN 15491

Sähkönjohtavuus

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 tai prEN 15938

Hiili-vetysuhde

ilmoitetaan

Hiili-happisuhde

ilmoitetaan

3.   Yksi- ja kaksipolttoainemoottoreissa käytettävien kaasumaisten polttoaineiden tekniset tiedot

3.1   Tyyppi: Nestekaasu

| Parametri | Yksikkö | Polttoaine A | Polttoaine B | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostumus: | | | | EN 27941 |
| C3-pitoisuus | til.-% | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-pitoisuus | til.-% | tasapainosuhde (20) | tasapainosuhde (20) | |
| < C3, > C4 | til.-% | enintään 2 | enintään 2 | |
| Olefiinit | til.-% | enintään 12 | enintään 15 | |
| Haihdutusjäämä | mg/kg | enintään 50 | enintään 50 | EN 15470 |
| Vesi 0 °C:ssa | | vapaa | vapaa | EN 15469 |
| Kokonaisrikkipitoisuus, ml. hajuste | mg/kg | enintään 10 | enintään 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Rikkivety | | ei ole | ei ole | EN ISO 8819 |
| Kuparinauhakorroosio (1 h 40 °C:ssa) | luokitus | luokka 1 | luokka 1 | ISO 6251 (21) |
| Haju | | luonteenomainen | luonteenomainen | |
| Moottorin oktaaniluku (22) | | vähintään 89,0 | vähintään 89,0 | EN 589, liite B |

Parametri

Yksikkö

Polttoaine A

Polttoaine B

Testimenetelmä

Koostumus:

EN 27941

C3-pitoisuus

til.-%

30 ± 2

85 ± 2

C4-pitoisuus

til.-%

tasapainosuhde (20)

tasapainosuhde (20)

< C3, > C4

til.-%

enintään 2

enintään 2

Olefiinit

til.-%

enintään 12

enintään 15

Haihdutusjäämä

mg/kg

enintään 50

enintään 50

EN 15470

Vesi 0 °C:ssa

vapaa

vapaa

EN 15469

Kokonaisrikkipitoisuus, ml. hajuste

mg/kg

enintään 10

enintään 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Rikkivety

ei ole

ei ole

EN ISO 8819

Kuparinauhakorroosio (1 h 40 °C:ssa)

luokitus

luokka 1

luokka 1

ISO 6251 (21)

Haju

luonteenomainen

luonteenomainen

Moottorin oktaaniluku (22)

vähintään 89,0

vähintään 89,0

EN 589, liite B

3.2   Tyyppi: Maakaasu/biometaani

3.2.1   Niitä vertailupolttoaineita koskevat vaatimukset, joilla on vakaat ominaisuudet (esim. suljetuissa säiliössä toimitettavat polttoaineet)

Tässä kohdassa esitettävien vertailupolttoaineiden vaihtoehtona voidaan käyttää vastaavia 3.2.2 kohdassa esitettyjä polttoaineita.

| Ominaisuudet | Yksiköt | Perusta | Raja-arvot | Testimenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pienin | Suurin |
| Vertailupolttoaine GR |
| Koostumus: | | | | | |
| Metaani | | 87 | 84 | 89 | |
| Etaani | | 13 | 11 | 15 | |
| Tasapainosuhde (1) | mooli-% | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Rikkipitoisuus | mg/m3 (2) | — | | 10 | ISO 6326-5 |
| Huomautukset:







  (1) | Inertit + C2+ |

Ominaisuudet

Yksiköt

Perusta

Raja-arvot

Testimenetelmä

Pienin

Suurin

Vertailupolttoaine GR

Koostumus:

Metaani

87

84

89

Etaani

13

11

15

Tasapainosuhde (1)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

Rikkipitoisuus

mg/m3 (2)

—

10

ISO 6326-5

Huomautukset:

(1)

Inertit + C2+

| (2) | Arvo määritettävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa). |
| --- | --- |

(2)

Arvo määritettävä vakio-olosuhteissa (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

Vertailupolttoaine G23

Koostumus:

Metaani

92,5

91,5

93,5

Tasapainosuhde (1)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

N2

mooli-%

7,5

6,5

8,5

Rikkipitoisuus

mg/m3 (2)

—

—

10

ISO 6326-5

Huomautukset:

| (1) | Inertit (muut kuin N2) + C2 + C2+. |
| --- | --- |

(1)

Inertit (muut kuin N2) + C2 + C2+.

| (1) | Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa. |
| --- | --- |

(1)

Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa.

Vertailupolttoaine G25

Koostumus:

Metaani

mooli-%

86

84

88

Tasapainosuhde (1)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

N2

mooli-%

14

12

16

Rikkipitoisuus

mg/m3 (2)

—

—

10

ISO 6326-5

Huomautukset:

| (1) | Inertit (muut kuin N2) + C2 + C2+. |
| --- | --- |

(1)

Inertit (muut kuin N2) + C2 + C2+.

| (1) | Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa. |
| --- | --- |

(1)

Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa.

Vertailupolttoaine G20

Koostumus:

Metaani

mooli-%

100

99

100

ISO 6974

Tasapainosuhde (23)

mooli-%

—

—

1

ISO 6974

N2

mooli-%

ISO 6974

Rikkipitoisuus

mg/m3
   (24)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobben indeksi (netto)

MJ/m3
   (25)

48,2

47,2

49,2

3.2.2   Sellaista kaasuputkesta toimitettavaa vertailupolttoainetta koskevat vaatimukset, johon on sekoitettu muiden kaasujen seos ja jonka ominaisuudet määritetään paikalla tehtävällä mittauksella

Tässä kohdassa esitettävien vertailupolttoaineiden vaihtoehtona voidaan käyttää vastaavia 3.2.1 kohdassa esitettyjä vertailupolttoaineita.

3.2.2.1   Kunkin kaasuputkesta toimitettavan vertailupolttoaineen (esim. GR, G20) perustana on julkisesta kaasunjakeluverkosta saatava kaasu, johon on taulukossa 9.1 annettujen λ-muutoskerrointa (Sλ) koskevien vaatimusten täyttymiseksi tarvittaessa lisätty sekoituskaasuna yhtä tai useaa seuraavista kaupallisesti (26) saatavilla olevista kaasuista:

| a) | hiilidioksidi |
| --- | --- |

a)

hiilidioksidi

| b) | etaani |
| --- | --- |

b)

etaani

| c) | metaani |
| --- | --- |

c)

metaani

| d) | typpi |
| --- | --- |

d)

typpi

| e) | propaani. |
| --- | --- |

e)

propaani.

3.2.2.2   Tuloksena saatavan putkikaasun ja sekoituskaasun yhdistelmän Sλ-arvon on oltava taulukossa 9.1 kyseiselle vertailupolttoaineelle annetulla alueella.

Taulukko 9.1

Vaadittu Sλ-arvon vaihtelualue kullekin vertailupolttoaineelle

| Vertailupolttoaine | Pienin Sλ-arvo | Suurin Sλ-arvo |
| --- | --- | --- |
| GR
   (27) | 0,87 | 0,95 |
| G20 | 0,97 | 1,03 |
| G23 | 1,05 | 1,10 |
| G25 | 1,12 | 1,20 |

Vertailupolttoaine

Pienin Sλ-arvo

Suurin Sλ-arvo

GR
   (27)

0,87

0,95

G20

0,97

1,03

G23

1,05

1,10

G25

1,12

1,20

3.2.2.3   Moottorin testausselosteen kultakin testausjaksolta on sisällettävä seuraavat tiedot:

| a) | 3.2.2.1 kohdassa esitetystä luettelosta valitut sekoituskaasut; |
| --- | --- |

a)

3.2.2.1 kohdassa esitetystä luettelosta valitut sekoituskaasut;

| b) | saadun polttoainesekoituksen Sλ-arvo; |
| --- | --- |

b)

saadun polttoainesekoituksen Sλ-arvo;

| c) | saadun polttoainesekoituksen metaaniluku (MN). |
| --- | --- |

c)

saadun polttoainesekoituksen metaaniluku (MN).

3.2.2.4   Lisäysten 1 ja 2 vaatimusten on täytyttävä putkikaasun ja sekoituskaasujen ominaisuuksien määrityksen ja saadun kaasusekoituksen Sλ-arvon ja metaaniluvun määrityksen osalta sekä sen tarkistamisen osalta, että sekoitus säilyy tasaisena koko testin ajan.

3.2.2.5   Jos yksi tai useampi kaasuvirta (putkikaasu tai sekoituskaasut) sisältää enemmän kuin erittäin vähäisen määrän hiilidioksidia, liitteen VII mukaiset ominaishiilidioksidipäästöjen laskelmat on mukautettava lisäyksen 3 mukaisesti.

---

(1)  Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test” ja vähimmäisarvon määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin. Suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus).

Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia.

(2)  Setaanin vaihteluväli ei ole 4R:n vähimmäisvaihteluväliä koskevan vaatimuksen mukainen. Jos kuitenkin polttoaineen toimittajan ja käyttäjän välillä on erimielisyyksiä, voidaan niiden ratkaisemiseksi käyttää standardin ISO 4259 vaatimuksia, jos tehdään yksittäisten määritysten sijasta riittävä määrä toistomittauksia tarpeellisen tarkkuuden saavuttamiseksi.

(3)  Vaikka hapettumisvakautta säädellään, säilytysaika on todennäköisesti rajallinen. Varastointiolosuhteista ja -ajasta on tarvittaessa pyydettävä neuvoa tuotteen toimittajalta.

(4)  Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia.

(5)  Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettävä vastaavia EN/ISO-menetelmiä, kun ne on vahvistettu.

(6)  Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin EN 15489 vaatimuksia.

(7)  Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test” ja vähimmäisarvon määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin. Suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia.

(8)  Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettävä vastaavia EN/ISO-menetelmiä, kun ne on vahvistettu.

(9)  Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettävä MON- ja RON-arvojen korjauskerroin 0,2.

(10)  Polttoaineessa voi olla hapetuksenestoaineita ja metallinsitojia, joita tavallisesti käytetään stabiloimaan jalostamon polttoainevirtoja, mutta peseviä/hajottavia lisäaineita tai liuotinöljyjä ei saa lisätä.

(11)  Standardin EN 15376 mukainen etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen.

(12)  Tyyppi 1 -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan.

(13)  Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä.

(14)  Etanolipitoisuus ja vastaava happipitoisuus voivat olla nolla luokan SMB moottoreiden osalta valmistajan valinnan mukaan. Tässä tapauksessa kaikki moottoriperheen – tai moottorityypin, jos moottoriperhettä ei ole – testit on tehtävä käyttäen bensiiniä, jonka etanolipitoisuus on nolla.

(15)  Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259 ”Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test” ja vähimmäisarvon määrittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin. Suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia.

(16)  Päästötesteissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus on ilmoitettava.

(17)  Standardin EN 15376 mukainen etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen.

(18)  Lyijyttömän bensiinin osalta pitoisuus voidaan määritellä siten, että se on 100 vähennettynä veden, alkoholien, MTBE:n ja ETBE:n prosentteina ilmoitettujen pitoisuuksien summalla.

(19)  Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä.

(20)  Tasapainosuhde tarkoittaa seuraavaa: tasapainosuhde = 100 – C3 – <C3 – >C4.

(21)  Tällä menetelmällä ei välttämättä voida täsmällisesti määritellä, onko näytteessä syövyttäviä aineita, jos näyte sisältää korroosionestoaineita tai muita kemikaaleja, jotka vähentävät näytteen kuparinauhakorroosiota. Tämän vuoksi kyseisten aineiden lisääminen ainoastaan testimenetelmän antamaan tulokseen vaikuttamiseksi on kielletty.

(22)  Moottorin valmistajan pyynnöstä tyyppihyväksyntätestauksessa voidaan käyttää suurempaa MON-arvoa.

(23)  Inertit (muut kuin N2) + C2 + C2+.

(24)  Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa.

(25)  Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 273,2 K (0 °C) ja 101,3 kPa.

(26)  Tässä yhteydessä ei edellytetä kalibrointikaasun käyttöä.

(27)  Moottoria ei tarvitse testata kaasusekoituksella, jonka metaaniluku (MN) on alle 70. Jos GR-polttoaineelle vaadittu Sλ-arvon vaihtelualue aiheuttaa sen, että metaaniluku on alle 70, Sλ-arvoa voidaan GR:n osalta mukauttaa, kunnes saavutetaan metaaniluku, joka ei ole alle 70.

Lisäys 1

Lisävaatimukset, jotka koskevat päästötestien tekemistä käyttäen putkikaasusta ja muiden kaasujen sekoituksesta koostuvia kaasumaisia vertailupolttoaineita

1.   Kaasuanalyysin ja kaasuvirtauksen mittaamisen menetelmät

1.1   Tämän lisäyksen soveltamiseksi kaasun koostumus määritetään vaadittaessa analysoimalla kaasu kaasukromatografilla standardin EN ISO 6974 mukaisesti tai vaihtoehtoisella menetelmällä, jolla saavutetaan vähintään vastaavanlainen tarkkuuden ja toistettavuuden taso.

1.2   Tämän lisäyksen soveltamiseksi kaasuvirtaus mitataan vaadittaessa käyttäen massapohjaista virtausmittaria.

2.   Kaasunjakeluverkosta saatavan kaasun analysointi ja virtausnopeus

2.1   Kaasunjakeluverkosta saatavan kaasun koostumus on analysoitava ennen sen syöttämistä kaasunsekoitusjärjestelmään.

2.2   Kaasunsekoitusjärjestelmään tulevan kaasunjakeluverkosta saatavan kaasun virtausnopeus on mitattava.

3.   Sekoituskaasun analysointi ja virtausnopeus

3.1   Jos sekoituskaasusta on saatavilla (esimerkiksi kaasuntoimittajan antama) soveltuva analyysitodistus, sillä voidaan osoittaa kyseisen sekoituskaasun koostumus. Tässä tapauksessa sekoituskaasun koostumus voidaan määrittää paikalla tehtävällä analyysillä, mutta sitä vaadita.

3.2   Jos sekoituskaasusta ei ole saatavilla soveltuvaa analyysitodistusta, sekoituskaasun koostumus on analysoitava.

3.3   Kunkin kaasunsekoitusjärjestelmään tulevan sekoituskaasun virtausnopeus on mitattava.

4.   Sekoitetun kaasun analysointi

4.1   Kaasunsekoitusjärjestelmästä moottoriin syötettävän kaasun koostumuksen analysointi sallitaan 2.1 ja 3.1 kohdassa edellytetyn analyysin lisäksi tai sijasta, mutta sitä ei vaadita.

5.   Sekoitetun kaasun Sλ-arvon ja metaaniluvun (MN) laskenta

5.1   Metaaniluku (MN) lasketaan standardin EN 16726:2015 mukaisesti ja laskennassa käytetään 2.1, 3.1 tai 3.2 kohdan ja tapauksen mukaan 4.1 kohdan mukaisen kaasunanalyysin tuloksia sekä 2.2 ja 3.3 kohdan mukaisesti mitattua kaasun massavirtaa. Samaa tietosarjaa käytetään laskettaessa Sλ-arvo lisäyksessä 2 esitetyn menettelyn mukaisesti.

6.   Kaasusekoituksen valvonta ja varmennus testin aikana

6.1   Kaasusekoituksen valvonta ja varmistaminen testin aikana tehdään käyttäen joko avointa (open loop) tai suljettua (closed loop) säätöjärjestelmää.

6.2   Sekoituksen avoin säätöjärjestelmä

6.2.1   Tässä tapauksessa 1, 2, 3 ja 4 kohdassa esitetyt kaasuanalyysi, virtausmittaukset ja laskelmat on tehtävä ennen päästötestiä.

6.2.2   Kaasunjakeluverkosta saatavan kaasun ja sekoituskaasujen osuudet on määritettävä sen varmistamiseksi, että Sλ-arvo on kyseiselle vertailupolttoaineelle taulukossa 9.1 esitetyllä sallitulla vaihteluvälillä.

6.2.3   Kun suhteelliset osuudet on määritetty, niiden on pysyttävä samoina koko päästötestin ajan. Yksittäisten virtausmäärien mukauttaminen on sallittu suhteellisten osuuksien pitämiseksi samoina.

6.2.4   Kun päästötesti on suoritettu loppuun, 2, 3, 4 ja 5 kohdassa esitetyt kaasun koostumuksen analysointi, virtausmittaukset ja laskelmat tehdään uudelleen. Jotta testi olisi luotettava, Sλ-arvon on pysyttävä vastaavalle vertailupolttoaineelle taulukossa 9.1 annetulla vaihteluvälillä.

6.3   Sekoituksen suljettu säätöjärjestelmä

6.3.1   Tässä tapauksessa 2, 3, 4 ja 5 kohdassa esitetyt kaasun koostumuksen analysointi, virtausmittaukset ja laskelmat on tehtävä säännöllisin väliajoin päästötestin aikana. Suoritustiheys valitaan ottaen huomioon kaasukromatografin taajuusvalmius ja vastaavat laskentajärjestelmät.

6.3.2   Säännöllisin väliajoin tehtävien mittausten ja laskelmien tuloksia käytetään mukautettaessa kaasunjakeluverkosta saatavan kaasun ja sekoituskaasun suhteellisia osuuksia, jotta Sλ-arvo pysyisi vastaavalle vertailupolttoaineelle taulukossa 9.1 annetulla vaihteluvälillä. Mukautuksia ei saa tehdä useammin kuin mittauksia.

6.3.3   Jotta testi olisi luotettava, Sλ-arvon on pysyttävä vastaavalle vertailupolttoaineelle taulukossa 9.1 annetulla vaihteluvälillä vähintään 90 prosentissa mittauspisteistä.

Lisäys 2

λ-muutoskertoimen (Sλ) laskeminen

1.   Laskelma

λ-muutoskerroin (Sλ) (1) lasketaan yhtälöstä (9-1):

| | (9-1) |
| --- | --- |

Formula

(9-1)

jossa:

| Sλ | = | λ-muutoskerroin |
| --- | --- | --- |
| inert % | = | inerttien kaasujen (eli N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| | = | alkuperäisen hapen määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| n ja m | = | viittaavat polttoaineen hiilivetyjä edustavaan keskimääräiseen CnHm-arvoon eli: |

Sλ

=

λ-muutoskerroin

inert %

=

inerttien kaasujen (eli N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

Formula

=

alkuperäisen hapen määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

n ja m

=

viittaavat polttoaineen hiilivetyjä edustavaan keskimääräiseen CnHm-arvoon eli:

| | (9-2) |
| --- | --- |
| | (9-3) |

Formula

(9-2)

Formula

(9-3)

jossa:

| CH4 | = | metaanin määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | kaikkien C2-hiilivetyjen (eli C2H6, C2H4 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| C3 | = | kaikkien C3-hiilivetyjen (eli C3H8, C3H6 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| C4 | = | kaikkien C4-hiilivetyjen (eli C4H10, C4H8 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| C5 | = | kaikkien C5-hiilivetyjen (eli C5H12, C5H10 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina |
| diluent | = | laimennuskaasujen (eli O2*, N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina. |

CH4

=

metaanin määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C2

=

kaikkien C2-hiilivetyjen (eli C2H6, C2H4 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C3

=

kaikkien C3-hiilivetyjen (eli C3H8, C3H6 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C4

=

kaikkien C4-hiilivetyjen (eli C4H10, C4H8 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

C5

=

kaikkien C5-hiilivetyjen (eli C5H12, C5H10 jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina

diluent

=

laimennuskaasujen (eli O2*, N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina.

2.   Esimerkkejä λ-muutoskertoimen Sλ laskemisesta:

Esimerkki 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (tilavuudesta)

Formula

Formula

Formula

Esimerkki 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (tilavuudesta)

Formula

Formula

Formula

Esimerkki 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Formula

Formula

Formula

Edellä esitetyn yhtälön vaihtoehtona Sλ voidaan laskea puhtaan metaanin stoikiometrisen ilmantarpeen suhteesta moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometriseen ilmantarpeeseen, kuten jäljempänä esitetään.

λ-muutoskerroin (Sλ) ilmaisee minkä tahansa polttoainesekoituksen hapentarpeen suhteessa puhtaan metaanin hapentarpeeseen. Hapentarve tarkoittaa hapen määrää, jolla metaani hapettuu reagoivien aineiden stoikiometrisessä koostumuksessa täydellisen palamisen tuotteiksi (esim. hiilidioksidiksi ja vedeksi).

Puhtaan metaanin palamisreaktio esitetään yhtälössä (9-4).

| 1 · CH
  4 + 2 · O
  2 → 1 · CO
  2 + 2 · H
  2
  O | (9-4) |
| --- | --- |

1 · CH
  4 + 2 · O
  2 → 1 · CO
  2 + 2 · H
  2
  O

(9-4)

Tässä tapauksessa molekyylien suhde reagoivien aineiden stoikiometrisessä koostumuksessa on täsmälleen 2:

Formula

jossa:

| nO
  2 | = | happimolekyylien määrä |
| --- | --- | --- |
| nCH
  4 | = | metaanimolekyylien määrä |

nO
  2

=

happimolekyylien määrä

nCH
  4

=

metaanimolekyylien määrä

Näin ollen puhtaan metaanin hapentarve on

| nO
  2 | = | 2 ·nCH

  4 kun [nCH4
  ] = 1 kmol |
| --- | --- | --- |

nO
  2

=

2 ·nCH

  4 kun [nCH4
  ] = 1 kmol

Sλ-arvo voidaan määrittää hapen ja metaanin stoikiometrisen koostumuksen suhteesta hapen ja moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometrisen koostumuksen suhteeseen yhtälön (9-5) mukaisesti:

| | (9-5) |
| --- | --- |

Formula

(9-5)

jossa:

| nblend | = | polttoainesekoituksen molekyylien määrä |
| --- | --- | --- |
| (nO
  2)blend | = | molekyylien suhde hapen ja moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometrisessä koostumuksessa |

nblend

=

polttoainesekoituksen molekyylien määrä

(nO
  2)blend

=

molekyylien suhde hapen ja moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometrisessä koostumuksessa

Koska ilma sisältää 21 prosenttia happea, minkä tahansa polttoaineen stoikiometrinen ilmantarve Lst
  lasketaan yhtälöstä (9-6):

| | (9-6) |
| --- | --- |

Formula

(9-6)

jossa:

| Lst,fuel | = | polttoaineen stoikiometrinen ilmantarve |
| --- | --- | --- |
| nO

  2

  fuel | = | polttoaineen stoikiometrinen hapentarve |

Lst,fuel

=

polttoaineen stoikiometrinen ilmantarve

nO

  2

  fuel

=

polttoaineen stoikiometrinen hapentarve

Tämän vuoksi Sλ-arvo voidaan määrittää myös ilman ja metaanin stoikiometrisen koostumuksen suhteesta ilman ja moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometrisen koostumuksen suhteeseen, toisin sanoen metaanin stoikiometrisen ilmantarpeen suhteesta moottoriin syötettävän polttoainesekoituksen stoikiometriseen ilmantarpeeseen. Tämä esitetään yhtälössä (9-7):

| | (9-7) |
| --- | --- |

Formula

(9-7)

Näin ollen laskelmaa, jolla määritetään stoikiometrinen ilmantarve, voidaan käyttää ilmaisemaan λ-muutoskerroin.

---

(1)  Auton moottoreiden polttoaineiden stoikiometriset ilman ja polttoaineen väliset suhteet – SAE J1829, kesäkuu 1987. John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kappale 3.4 ”Combustion stoichiometry” (sivut 68–72).

Lisäys 3

Kaasumaisessa polttoaineessa olevasta hiilidioksidista johtuva hiilidioksidiarvon korjaus

1.   Hiilidioksidin hetkellinen massavirta kaasumaisen polttoaineen virrassa

1.1   Kaasun koostumus ja kaasuvirta määritetään lisäyksessä 1 olevan 1–4 kohdan vaatimusten mukaisesti.

1.2   Hiilidioksidin hetkellinen massavirta moottoriin syötettävässä kaasuvirrassa lasketaan yhtälöstä (9-8).

| ṁ
  CO2i = (M
  CO2/M
  stream) · x
  CO2i · ṁ
  streami | (9-8) |
| --- | --- |

ṁ
  CO2i = (M
  CO2/M
  stream) · x
  CO2i · ṁ
  streami

(9-8)

jossa:

| ṁ
  CO2i | = | kaasuvirran sisältämästä hiilidioksidista aiheutuva hiilidioksidin hetkellinen massavirta [g/s] |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  streami, = | = | kaasuvirran hetkellinen massavirta [g/s] |
| x
  CO2i | = | hiilidioksidin mooliosuus kaasuvirrassa [-] |
| M
  CO2 | = | hiilidioksidin moolimassa [g/mol] |
| M
  stream | = | kaasuvirran moolimassa [g/mol] |

ṁ
  CO2i

=

kaasuvirran sisältämästä hiilidioksidista aiheutuva hiilidioksidin hetkellinen massavirta [g/s]

ṁ
  streami, =

=

kaasuvirran hetkellinen massavirta [g/s]

x
  CO2i

=

hiilidioksidin mooliosuus kaasuvirrassa [-]

M
  CO2

=

hiilidioksidin moolimassa [g/mol]

M
  stream

=

kaasuvirran moolimassa [g/mol]

M
  stream lasketaan kaikista mitatuista ainesosista (1, 2, ..., n) yhtälöllä (9-9).

| M
  stream = x
  1 · M
  1 + x
  2 · M
  2 + ... + x
  n · M
  n | (9-9) |
| --- | --- |

M
  stream = x
  1 · M
  1 + x
  2 · M
  2 + ... + x
  n · M
  n

(9-9)

jossa:

| X
  1, 2,
  ...
  n | = | kunkin mitatun ainesosan mooliosuus kaasuvirrassa (CH4, CO2, ...) [-] |
| --- | --- | --- |
| M
  1, 2,
  ...
  n | = | kunkin mitatun ainesosan moolimassa kaasuvirrassa [g/mol] |

X
  1, 2,
  ...
  n

=

kunkin mitatun ainesosan mooliosuus kaasuvirrassa (CH4, CO2, ...) [-]

M
  1, 2,
  ...
  n

=

kunkin mitatun ainesosan moolimassa kaasuvirrassa [g/mol]

1.3   Jotta hiilidioksidin kokonaismassavirta moottoriin syötettävässä kaasumaisessa polttoaineessa voidaan määrittää, yhtälössä (9-8) esittävä laskelma suoritetaan kunkin sellaisen hiilidioksidia sisältävän kaasun osalta, jota syötetään kaasunsekoitusjärjestelmään, ja kaikkien yhteenlaskettujen kaasuvirtojen osalta, tai laskelma suoritetaan sekoitusjärjestelmästä tulevasta ja moottoriin syötettävästä sekoitetusta kaasusta yhtälöllä (9-10).

| ṁ
  CO2i, fuel = ṁ
  CO2i, a + ṁ
  CO2i, b + ... + ṁ
  CO2i, n | (9-10) |
| --- | --- |

ṁ
  CO2i, fuel = ṁ
  CO2i, a + ṁ
  CO2i, b + ... + ṁ
  CO2i, n

(9-10)

jossa:

| ṁ
  CO2i, fuel | = | moottoriin syötettävän kaasumaisen polttoaineen sisältämästä hiilidioksidista aiheutuva hiilidioksidin yhdistetty hetkellinen massavirta [g/s] |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  CO2i, a, b, ..., n | = | kunkin yksittäisen kaasuvirran a, b, ..., n sisältämästä hiilidioksidista johtuva hiilidioksidin hetkellinen massavirta [g/s] |

ṁ
  CO2i, fuel

=

moottoriin syötettävän kaasumaisen polttoaineen sisältämästä hiilidioksidista aiheutuva hiilidioksidin yhdistetty hetkellinen massavirta [g/s]

ṁ
  CO2i, a, b, ..., n

=

kunkin yksittäisen kaasuvirran a, b, ..., n sisältämästä hiilidioksidista johtuva hiilidioksidin hetkellinen massavirta [g/s]

2.   Ominaishiilidioksidipäästöjen laskeminen muuttuvatilaisissa (NRTC ja LSI-NRTC) testisykleissä ja RMC-sykleissä

2.1   Polttoaineen sisältämästä hiilidioksidista aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen kokonaismassa testiä kohti m
  CO2, fuel [g/testi] määritetään yhtälöstä (9-11) laskemalla yhteen moottoriin syötettävän kaasumaisen polttoaineen sisältämän hiilidioksidin hetkelliset massavirrat ṁ
  CO2i, fuel [g/s] koko testin ajalta.

| | (9-11) |
| --- | --- |

Formula

(9-11)

jossa:

| ƒ | = | tietojen näytteenottotaajuus [Hz] |
| --- | --- | --- |
| N | = | mittausten lukumäärä [-] |

ƒ

=

tietojen näytteenottotaajuus [Hz]

N

=

mittausten lukumäärä [-]

2.2   Hiilidioksidipäästön kokonaismassa m
  CO2 [g/testi], jota käytetään liitteen VII yhtälöissä (7-61), (7-63), (7-128) ja (7-130) ominaispäästötuloksen e
  CO2 [g/kWh] laskentaan, korvataan kyseisissä yhtälöissä korjatulla arvolla m
  CO2, corr [g/testi], joka lasketaan yhtälöstä (9-12).

| m
  CO2, corr = m
  CO2 – m
  CO2, fuel | (9-12) |
| --- | --- |

m
  CO2, corr = m
  CO2 – m
  CO2, fuel

(9-12)

3.   Ominaishiilidioksidipäästön laskeminen erillisten moodien NRSC-testissä

3.1   Polttoaineen sisältämästä hiilidioksidista aiheutuvan hiilidioksidipäästön keskimääräinen massavirta tuntia kohti qm

  CO2, fuel tai ṁ
  CO2, fuel [g/h] lasketaan kunkin yksittäisen testimoodin osalta hiilidioksidin hetkellisen massavirran ṁ
  CO2, fuel [g/s] mittauksista, jotka esitetään yhtälössä (9-10) ja mitataan kunkin testimoodin näytteenottoaikana. Tämä määritetään yhtälöstä (9-13).

| | (9-13) |
| --- | --- |

Formula

(9-13)

jossa:

| N | = | testimoodin aikana tehtyjen mittausten lukumäärä [-] |
| --- | --- | --- |

N

=

testimoodin aikana tehtyjen mittausten lukumäärä [-]

3.2   Kunkin yksittäisen testimoodin hiilidioksidipäästön keskimääräinen massavirta qm

  CO2 tai ṁ
  CO2 [g/h], jota käytetään liitteen VII yhtälöissä (7-64) ja (7-131) ominaispäästötuloksen e
  CO2 [g/kWh] laskentaan, korvataan kunkin yksittäisen testimoodin osalta kyseisissä yhtälöissä korjatulla arvolla qm

  CO2, corr tai ṁ
  CO2, corr [g/h], jotka lasketaan yhtälöstä (9-14) tai (9-15).

| q

  m

  CO2, corr = q

  m

  CO2 – q

  m

  CO2, fuel | (9-14) |
| --- | --- |
| ṁ
  CO2, corr = ṁ
  CO2– ṁ
  CO2, fuel | (9-15) |

q

  m

  CO2, corr = q

  m

  CO2 – q

  m

  CO2, fuel

(9-14)

ṁ
  CO2, corr = ṁ
  CO2– ṁ
  CO2, fuel

(9-15)

---

LIITE X

Yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot, jotka koskevat moottorin toimittamista erillisenä ilman siihen kuuluvaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää

1.   Kyseessä on asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu erillinen toimitus, kun valmistaja ja moottorin asentava alkuperäinen laitevalmistaja ovat erillisiä oikeushenkilöitä ja valmistaja toimittaa moottorin yhdestä paikasta erillisenä ilman siihen kuuluvaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää ja pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä toimitetaan eri paikasta ja/tai eri aikaan.

2.   Tässä tapauksessa valmistajan

2.1   katsotaan vastaavan moottorin saattamisesta markkinoille ja moottorin saattamisesta hyväksytyn moottorityypin mukaiseksi;

2.2   on tilattava kaikki erikseen toimitettavat osat, ennen kuin moottori toimitetaan alkuperäiselle laitevalmistajalle erillisenä ilman siihen kuuluvaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää;

2.3   on annettava alkuperäisen laitevalmistajan käyttöön moottorin ja pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän asennusohjeet sekä erillisinä toimitettujen osien tunnistemerkinnät ja tiedot, joita tarvitaan sen tarkistamiseksi, että asennettu moottori toimii moitteettomasti hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen mukaisesti;

2.4   on säilytettävä tiedot seuraavista:

| 1) | alkuperäisen laitevalmistajan saataville annetut ohjeet; |
| --- | --- |

1)

alkuperäisen laitevalmistajan saataville annetut ohjeet;

| 2) | luettelo kaikista erillisinä toimitettavista osista; |
| --- | --- |

2)

luettelo kaikista erillisinä toimitettavista osista;

| 3) | alkuperäisen laitevalmistajan palauttamat asiakirjat, joissa vahvistetaan 3 kohdan mukaisesti, että toimitetut moottorit on saatettu vaatimusten mukaisiksi; |
| --- | --- |

3)

alkuperäisen laitevalmistajan palauttamat asiakirjat, joissa vahvistetaan 3 kohdan mukaisesti, että toimitetut moottorit on saatettu vaatimusten mukaisiksi;

2.4.1   on säilytettävä mainitut tiedot vähintään 10 vuoden ajan;

2.4.2   on pyynnöstä saatettava mainitut tiedot hyväksyntäviranomaisen, Euroopan komission tai markkinavalvontaviranomaisen saataville.

2.5   on varmistettava, että asetuksen (EU) 2016/1628 32 artiklassa edellytetyn lakisääteisen merkinnän lisäksi ilman pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää olevaan moottoriin kiinnitetään tilapäinen merkintä mainitun asetuksen 33 artiklan 1 kohdan vaatimuksen ja hallinnollisia vaatimuksia koskevan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen III säännösten mukaisesti.

2.6   on varmistettava, että moottoreista erillisinä toimitetuissa osissa on tunnistemerkintä (esimerkiksi osanumero).

2.7   on varmistettava, että siirtymäajan moottorin ollessa kyseessä sillä (pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä mukaan lukien) on moottorin valmistuspäivä, joka on aiempi kuin asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä III vahvistettu moottoreiden markkinoillesaattamispäivä siten kuin kyseisen asetuksen 3 artiklan 7 kohdassa, 3 artiklan 30 kohdassa ja 3 artiklan 32 kohdassa edellytetään.

2.7.1   Edellä 2.4 kohdassa tarkoitettujen tietojen on sisällettävä näyttö siitä, että siirtymäajan moottoriin kuuluva pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä on valmistettu ennen mainittua päivämäärää, jos valmistuspäivä ei käy selvästi ilmi pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän merkinnästä.

3.   Alkuperäisen laitevalmistajan on

3.1   vahvistettava valmistajalle, että moottori on saatettu moottorityyppiä tai moottoriperhettä koskevien vaatimusten mukaiseksi saatuja ohjeita noudattaen ja että on suoritettu kaikki tarpeelliset tarkastukset sen varmistamiseksi, että koottu moottori toimii hyväksytyn moottorityypin mukaisesti moitteettomalla tavalla.

3.2   Kun alkuperäinen laitevalmistaja saa valmistajalta säännöllisen moottorilähetyksen, 3.1 kohdassa tarkoitettu vahvistus voidaan toimittaa osapuolten sopimin säännöllisin väliajoin, kuitenkin viimeistään vuoden kuluessa.

---

LIITE XI

Yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot, jotka koskevat moottorien saattamista tilapäisesti markkinoille kenttätestausta varten

Seuraavia ehtoja sovelletaan asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 4 kohdan mukaisesti moottorien saattamiseen tilapäisesti markkinoille kenttätestausta varten:

1.   Moottorin omistajuus säilyy valmistajalla, kunnes 5 kohdassa tarkoitettu menettely on saatettu päätökseen. Tämä ei sulje pois rahoitusjärjestelyä testimenettelyyn osallistuvien alkuperäisen laitevalmistajan tai loppukäyttäjien kanssa.

2.   Valmistajan on ennen moottorin saattamista markkinoille ilmoitettava kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle valmistajan nimen tai tavaramerkin lisäksi moottorin tunnistenumero, moottorin valmistuspäivä, merkitykselliset tiedot moottorin päästöominaisuuksista sekä alkuperäiset loppukäyttäjät tai laitevalmistaja, jotka osallistuvat testimenettelyyn.

3.   Moottorin mukana on oltava hallinnollisia vaatimuksia koskevan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen II säännösten mukainen valmistajan vaatimustenmukaisuusilmoitus. Vaatimustenmukaisuusilmoituksessa on ilmaistava erityisesti, että kyseessä on asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 4 kohdan mukaisesti tilapäisesti markkinoille saatettu kenttätestimoottori.

4.   Moottorissa on oltava lakisääteinen merkintä, josta säädetään hallinnollisia vaatimuksia koskevan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä III.

5.   Testien suorittamisen jälkeen ja joka tapauksessa 24 kuukauden kuluessa moottorin saattamisesta markkinoille valmistajan on varmistettava, että moottori joko poistetaan markkinoilta tai saatetaan asetuksen (EU) 2016/1628 vaatimusten mukaiseksi. Valmistajan on ilmoitettava luvan myöntävälle hyväksyntävirnaomaiselle, kumpi vaihtoehto on valittu.

6.   Sen estämättä, mitä 5 kohdassa säädetään, valmistaja voi hakea samalta hyväksyntäviranomaiselta testauksen keston jatkamista enintään 24 lisäkuukauden ajaksi esittäen asianmukaiset perustelut keston jatkamiselle.

6.1   Hyväksyntäviranomainen voi hyväksyä keston jatkamisen, jos se katsotaan perustelluksi. Tässä tapauksessa

| 1) | valmistajan on annettava lisäaikaa koskeva uusi vaatimustenmukaisuusilmoitus; ja |
| --- | --- |

1)

valmistajan on annettava lisäaikaa koskeva uusi vaatimustenmukaisuusilmoitus; ja

| 2) | edellä olevan 5 kohdan säännöksiä sovelletaan lisäajan loppuun asti tai joka tapauksessa 48 kuukauden kuluttua moottorin saattamisesta markkinoille. |
| --- | --- |

2)

edellä olevan 5 kohdan säännöksiä sovelletaan lisäajan loppuun asti tai joka tapauksessa 48 kuukauden kuluttua moottorin saattamisesta markkinoille.

---

LIITE XII

Erityiskäyttöön tarkoitettuja moottoreita koskevat yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja ehdot

Seuraavia ehtoja sovelletaan niiden moottoreiden markkinoille saattamiseen, jotka täyttävät asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä VI erityiskäyttöön tarkoitetuille moottoreille asetetut kaasu- ja hiukkaspäästöjen raja-arvot.

1.   Ennen moottorin saattamista markkinoille valmistajan on toteutettava kohtuulliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseessä olevat moottorit asennetaan mahdollisesti räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviin liikkuviin työkoneisiin mainitun asetuksen 34 artiklan 5 kohdan mukaisesti taikka kansallisen pelastustoimen käytössä olevien pelastusveneiden vesillelaskussa ja nostossa käytettäviin liikkuviin työkoneisiin kyseisen asetuksen 34 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi kohtuulliseksi toimenpiteeksi katsotaan alkuperäisen laitevalmistajan tai moottorin vastaanottaneen talouden toimijan kirjallinen vahvistus siitä, että moottori asennetaan liikkuvaan työkoneeseen, jota käytetään yksinomaan kyseisiin erityiskäyttöihin.

3.   Valmistajan on

| 1) | säilytettävä 2 kohdassa tarkoitettu kirjallinen vakuutus vähintään 10 vuoden ajan; ja |
| --- | --- |

1)

säilytettävä 2 kohdassa tarkoitettu kirjallinen vakuutus vähintään 10 vuoden ajan; ja

| 2) | pyynnöstä saatettava se hyväksyntäviranomaisen, Euroopan komission tai markkinavalvontaviranomaisen saataville. |
| --- | --- |

2)

pyynnöstä saatettava se hyväksyntäviranomaisen, Euroopan komission tai markkinavalvontaviranomaisen saataville.

4.   Moottorin mukana on oltava hallinnollisia vaatimuksia koskevan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen II säännösten mukainen valmistajan vaatimustenmukaisuusilmoitus. Vaatimustenmukaisuusilmoituksessa on ilmaistava erityisesti, että kyseessä on erityiskäyttöön tarkoitettu moottori, joka on saatettu markkinoille asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 5 kohdassa tai 34 artiklan 6 kohdassa säädettyjen ehtojen mukaisesti.

5.   Moottorissa on oltava lakisääteinen merkintä, josta säädetään hallinnollisia vaatimuksia koskevan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä III.

---

LIITE XIII

Vastaavien moottoreiden tyyppihyväksyntien hyväksyminen

1.   Luokkaan NRE kuuluvien moottoriperheiden tai moottorityyppien osalta on seuraavat tyyppihyväksynnät ja tapauksen mukaan vastaava lakisääteinen merkintä tunnustettava samanarvoisiksi asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisesti myönnettävien EU-tyyppihyväksyntien ja saman asetuksen mukaisesti vaadittavan lakisääteisen merkinnän kanssa:

| 1) | Asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanosäädösten nojalla myönnetyt EU-tyyppihyväksynnät, jos tutkimuslaitos vahvistaa, että moottorityyppi täyttää seuraavat vaatimukset:






  a) | liitteen IV lisäyksessä 2 vahvistetut vaatimukset, kun moottori on tarkoitettu käytettäväksi yksinomaan luokkaan IWP tai IWA kuuluvien vaiheen V moottorien sijasta asetuksen (EU) 2016/1628 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdan mukaisesti, tai |
| --- | --- | --- |

1)

Asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanosäädösten nojalla myönnetyt EU-tyyppihyväksynnät, jos tutkimuslaitos vahvistaa, että moottorityyppi täyttää seuraavat vaatimukset:

a)

liitteen IV lisäyksessä 2 vahvistetut vaatimukset, kun moottori on tarkoitettu käytettäväksi yksinomaan luokkaan IWP tai IWA kuuluvien vaiheen V moottorien sijasta asetuksen (EU) 2016/1628 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdan mukaisesti, tai

| b) | liitteen IV lisäyksessä 1 vahvistetut vaatimukset, kun moottori ei kuulu a alakohdan soveltamisalaan; |
| --- | --- |

b)

liitteen IV lisäyksessä 1 vahvistetut vaatimukset, kun moottori ei kuulu a alakohdan soveltamisalaan;

| 2) | E-säännön nro 49, muutossarja 06, mukaiset tyyppihyväksynnät, jos tekninen tutkimuslaitos vahvistaa, että moottori täyttää seuraavat vaatimukset:






  a) | liitteen IV lisäyksessä 2 vahvistetut vaatimukset, kun moottori on tarkoitettu käytettäväksi yksinomaan luokkaan IWP tai IWA kuuluvien vaiheen V moottorien sijasta asetuksen (EU) 2016/1628 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdan mukaisesti, tai |
| --- | --- | --- |

2)

E-säännön nro 49, muutossarja 06, mukaiset tyyppihyväksynnät, jos tekninen tutkimuslaitos vahvistaa, että moottori täyttää seuraavat vaatimukset:

a)

liitteen IV lisäyksessä 2 vahvistetut vaatimukset, kun moottori on tarkoitettu käytettäväksi yksinomaan luokkaan IWP tai IWA kuuluvien vaiheen V moottorien sijasta asetuksen (EU) 2016/1628 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdan mukaisesti, tai

| b) | liitteen IV lisäyksessä 1 vahvistetut vaatimukset, kun moottori ei kuulu a alakohdan soveltamisalaan; |
| --- | --- |

b)

liitteen IV lisäyksessä 1 vahvistetut vaatimukset, kun moottori ei kuulu a alakohdan soveltamisalaan;

---

LIITE XIV

Alkuperäisille laitevalmistajille tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden yksityiskohdat

1.   Kuten asetuksen (EU) 2016/1628 43 artiklassa edellytetään, valmistajien on saatettava alkuperäisten laitevalmistajien saataville kaikki olennaiset tiedot ja ohjeet, jotka ovat edellytyksenä moottorin asianmukaiselle asentamiselle liikkuvaan työkoneeseen. Nämä ohjeet on varustettava alkuperäiselle laitevalmistajalle osoitetulla selvällä merkinnällä.

2.   Ohjeet voidaan antaa paperilla tai yleisesti käytetyssä sähköisessä muodossa.

3.   Jos samalle alkuperäiselle laitevalmistajalle toimitetaan useita moottoreita, joihin sovelletaan samoja ohjeita, ohjeita voidaan toimittaa vain yksi kappale.

4.   Alkuperäiselle laitevalmistajalle tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden on sisällettävä vähintään seuraavat:

| 1) | asennusvaatimukset, joiden avulla saavutetaan moottorityypin päästötehokkuus päästöjenrajoitusjärjestelmä mukaan luettuna ja jotka on otettava huomioon päästöjenrajoitusjärjestelmän asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

1)

asennusvaatimukset, joiden avulla saavutetaan moottorityypin päästötehokkuus päästöjenrajoitusjärjestelmä mukaan luettuna ja jotka on otettava huomioon päästöjenrajoitusjärjestelmän asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi;

| 2) | kuvaus moottorin asennukseen tai käyttöön liittyvistä mahdollisista erityisistä edellytyksistä tai rajoituksista, sellaisina kuin ne on mainittu hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IV vahvistetussa EU-tyyppihyväksyntätodistuksessa; |
| --- | --- |

2)

kuvaus moottorin asennukseen tai käyttöön liittyvistä mahdollisista erityisistä edellytyksistä tai rajoituksista, sellaisina kuin ne on mainittu hallinnollisista vaatimuksista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IV vahvistetussa EU-tyyppihyväksyntätodistuksessa;

| 3) | ilmoitus siitä, että moottorin asennustapa ei saa pysyvästi estää moottoria toimimasta yksinomaan sellaista (ala)luokkaa vastaavalla tehoalueella, johon sovelletaan tiukempia kaasu- ja hiukkaspäästörajoja kuin siihen (ala)luokkaan, johon moottori kuuluu; |
| --- | --- |

3)

ilmoitus siitä, että moottorin asennustapa ei saa pysyvästi estää moottoria toimimasta yksinomaan sellaista (ala)luokkaa vastaavalla tehoalueella, johon sovelletaan tiukempia kaasu- ja hiukkaspäästörajoja kuin siihen (ala)luokkaan, johon moottori kuuluu;

| 4) | kun kyse on moottoriperheistä, joihin sovelletaan liitettä V, sovellettavan valvonta-alueen ylä- ja alarajat ja ilmoitus siitä, että moottorin asennustapa ei saa estää moottoria toimimasta yksinomaan sellaisilla nopeuksilla ja sellaisissa kuormituspisteissä, jotka sijaitsevat moottorin vääntömomenttikäyrän valvonta-alueen ulkopuolella; |
| --- | --- |

4)

kun kyse on moottoriperheistä, joihin sovelletaan liitettä V, sovellettavan valvonta-alueen ylä- ja alarajat ja ilmoitus siitä, että moottorin asennustapa ei saa estää moottoria toimimasta yksinomaan sellaisilla nopeuksilla ja sellaisissa kuormituspisteissä, jotka sijaitsevat moottorin vääntömomenttikäyrän valvonta-alueen ulkopuolella;

| 5) | tapauksen mukaan suunnitteluvaatimukset, jotka koskevat komponentteja, jotka alkuperäinen laitevalmistaja toimittaa ja jotka eivät ole moottorin osia ja joilla varmistetaan, että kun ne on asennettu, moottori vastaa hyväksyttyä moottorityyppiä; |
| --- | --- |

5)

tapauksen mukaan suunnitteluvaatimukset, jotka koskevat komponentteja, jotka alkuperäinen laitevalmistaja toimittaa ja jotka eivät ole moottorin osia ja joilla varmistetaan, että kun ne on asennettu, moottori vastaa hyväksyttyä moottorityyppiä;

| 6) | tapauksen mukaan suunnitteluvaatimukset, jotka koskevat reagenssisäiliötä, mukaan luettuina jäätymissuojaus, reagenssin määrän seuranta ja keinot näytteiden ottamiseksi reagenssista; |
| --- | --- |

6)

tapauksen mukaan suunnitteluvaatimukset, jotka koskevat reagenssisäiliötä, mukaan luettuina jäätymissuojaus, reagenssin määrän seuranta ja keinot näytteiden ottamiseksi reagenssista;

| 7) | tapauksen mukaan tiedot lämmittämättömän reagenssijärjestelmän mahdollisesta asentamisesta; |
| --- | --- |

7)

tapauksen mukaan tiedot lämmittämättömän reagenssijärjestelmän mahdollisesta asentamisesta;

| 8) | tapauksen mukaan maininta siitä, että moottori on tarkoitettu asennettavaksi yksinomaan lumilinkoihin; |
| --- | --- |

8)

tapauksen mukaan maininta siitä, että moottori on tarkoitettu asennettavaksi yksinomaan lumilinkoihin;

| 9) | tapauksen mukaan maininta siitä, että alkuperäisen laitevalmistajan on toimitettava liitteen IV lisäysten 1–4 mukainen varoitusjärjestelmä; |
| --- | --- |

9)

tapauksen mukaan maininta siitä, että alkuperäisen laitevalmistajan on toimitettava liitteen IV lisäysten 1–4 mukainen varoitusjärjestelmä;

| 10) | tapauksen mukaan tiedot 9 alakohdassa tarkoitetun käyttäjän varoitusjärjestelmän käyttämästä moottorin ja liikkuvan työkoneen rajapinnasta; |
| --- | --- |

10)

tapauksen mukaan tiedot 9 alakohdassa tarkoitetun käyttäjän varoitusjärjestelmän käyttämästä moottorin ja liikkuvan työkoneen rajapinnasta;

| 11) | tapauksen mukaan tiedot liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 5 jaksossa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän käyttämästä moottorin ja liikkuvan työkoneen rajapinnasta; |
| --- | --- |

11)

tapauksen mukaan tiedot liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 5 jaksossa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän käyttämästä moottorin ja liikkuvan työkoneen rajapinnasta;

| 12) | tapauksen mukaan tiedot keinosta, jolla käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä voidaan kytkeä tilapäisesti pois toiminnasta liitteen IV lisäyksessä 1 olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

12)

tapauksen mukaan tiedot keinosta, jolla käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä voidaan kytkeä tilapäisesti pois toiminnasta liitteen IV lisäyksessä 1 olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti;

| 13) | tapauksen mukaan tiedot liitteen IV lisäyksessä 1 olevan 5.5 kohdan mukaisesta käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän ohitustoiminnosta; |
| --- | --- |

13)

tapauksen mukaan tiedot liitteen IV lisäyksessä 1 olevan 5.5 kohdan mukaisesta käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän ohitustoiminnosta;

| 14) | kaksipolttoainemoottorien tapauksessa:






  a) | ilmoitus siitä, että alkuperäisen laitevalmistajan on toimitettava liitteessä VIII olevassa 4.3.1 kohdassa kuvatun mukainen kaksipolttoainetilan ilmaisinjärjestelmä, |
| --- | --- | --- |

14)

kaksipolttoainemoottorien tapauksessa:

a)

ilmoitus siitä, että alkuperäisen laitevalmistajan on toimitettava liitteessä VIII olevassa 4.3.1 kohdassa kuvatun mukainen kaksipolttoainetilan ilmaisinjärjestelmä,

| b) | ilmoitus siitä, että alkuperäisen laitevalmistajan on toimitettava liitteessä VIII olevassa 4.3.2 kohdassa kuvatun mukainen kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmä, |
| --- | --- |

b)

ilmoitus siitä, että alkuperäisen laitevalmistajan on toimitettava liitteessä VIII olevassa 4.3.2 kohdassa kuvatun mukainen kaksipolttoainekäytön varoitusjärjestelmä,

| c) | tiedot 14 alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen ilmoitus- ja varoitusjärjestelmien käyttämästä moottorin ja liikkuvan työkoneen rajapinnasta; |
| --- | --- |

c)

tiedot 14 alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen ilmoitus- ja varoitusjärjestelmien käyttämästä moottorin ja liikkuvan työkoneen rajapinnasta;

| 15) | kun kyse on vaihtuvanopeuksisesta luokan IWP moottorista, joka on tyyppihyväksytty käytettäväksi yhdessä tai useammassa sisävesisovelluksessa hallinnollisista vaatimuksista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IX olevassa 1.1.1.2 kohdan mukaisesti, tiedot kustakin (ala)luokasta ja toimintatilasta (nopeus), joiden osalta moottori on tyyppihyväksytty ja johon moottori voidaan asennettuna säätää; |
| --- | --- |

15)

kun kyse on vaihtuvanopeuksisesta luokan IWP moottorista, joka on tyyppihyväksytty käytettäväksi yhdessä tai useammassa sisävesisovelluksessa hallinnollisista vaatimuksista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IX olevassa 1.1.1.2 kohdan mukaisesti, tiedot kustakin (ala)luokasta ja toimintatilasta (nopeus), joiden osalta moottori on tyyppihyväksytty ja johon moottori voidaan asennettuna säätää;

| 16) | kun kyse on vakionopeuksisesta moottorista, joka on varustettu vaihtoehtoisilla nopeuksilla hallinnollisista vaatimuksista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IX olevan 1.1.1.3 kohdan mukaisesti,






  a) | ilmoitus siitä, että moottorin asennustavalla on varmistettava seuraavat:






  i) | moottori pysäytetään ennen vakionopeussäätimen säätämistä vaihtoehtoiselle nopeudelle; ja |
| --- | --- | --- | --- |

16)

kun kyse on vakionopeuksisesta moottorista, joka on varustettu vaihtoehtoisilla nopeuksilla hallinnollisista vaatimuksista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IX olevan 1.1.1.3 kohdan mukaisesti,

a)

ilmoitus siitä, että moottorin asennustavalla on varmistettava seuraavat:

i)

moottori pysäytetään ennen vakionopeussäätimen säätämistä vaihtoehtoiselle nopeudelle; ja

| ii) | vakionopeussäädin voidaan säätää vain moottorin valmistajan sallimille vaihtoehtoisille nopeuksille; |
| --- | --- |

ii)

vakionopeussäädin voidaan säätää vain moottorin valmistajan sallimille vaihtoehtoisille nopeuksille;

| b) | tiedot kustakin (ala)luokasta ja toimintatilasta (nopeus), joiden osalta moottori on tyyppihyväksytty ja johon moottori voidaan asennettuna säätää; |
| --- | --- |

b)

tiedot kustakin (ala)luokasta ja toimintatilasta (nopeus), joiden osalta moottori on tyyppihyväksytty ja johon moottori voidaan asennettuna säätää;

| 17) | kun moottori on varustettu joutokäyntinopeudella, jota voidaan käyttää käynnistyksessä tai sammutuksessa asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 18 kohdassa sallitulla tavalla, ilmoitus siitä, että moottorin asennustavalla on varmistettava, että vakionopeussäädin kytkeytyy toimintaan ennen kuin moottorin kuormitusta lisätään kuormittamattomasta tilasta. |
| --- | --- |

17)

kun moottori on varustettu joutokäyntinopeudella, jota voidaan käyttää käynnistyksessä tai sammutuksessa asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 18 kohdassa sallitulla tavalla, ilmoitus siitä, että moottorin asennustavalla on varmistettava, että vakionopeussäädin kytkeytyy toimintaan ennen kuin moottorin kuormitusta lisätään kuormittamattomasta tilasta.

5.   Kuten asetuksen (EU) 2016/1628 43 artiklan 3 kohdassa edellytetään, valmistajien on saatettava alkuperäisten laitevalmistajien saataville kaikki olennaiset tiedot ja ohjeet, jotka alkuperäisten laitevalmistajien on saatettava loppukäyttäjien saataville liitteen XV mukaisesti.

6.   Kuten asetuksen (EU) 2016/1628 43 artiklan 4 kohdassa edellytetään, valmistajien on saatettava alkuperäisten laitevalmistajien saataville tiedot EU-tyyppihyväksyntämenettelyn aikana mitatuista ja EU-tyyppihyväksyntätodistukseen kirjatuista hiilidioksidipäästöistä (CO
  2
  , yksikkönä g/kWh). Alkuperäisen laitevalmistajan on ilmoitettava tämä päästöarvo loppukäyttäjille ja liitettävä oheen seuraava lausunto: ”
  Tämä CO2-mittaustulos on saatu moottorityyppiä (moottoriperhettä) edustavalle (kanta)moottorille laboratorio-olosuhteissa tehdyssä kiinteässä testisyklissä, eikä se ole tae yksittäisen moottorin suorituskyvystä
  ”.

---

LIITE XV

Loppukäyttäjille tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden yksityiskohdat

1.   Alkuperäisen laitevalmistajan on toimitettava loppukäyttäjille kaikki tiedot ja ohjeet, jotka ovat edellytyksenä moottorin asianmukaiselle asentamiselle liikkuvaan työkoneeseen siten, että moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt pysyvät hyväksyttyyn moottorityyppiin tai moottoriperheeseen sovellettavissa rajoissa. Nämä ohjeet on varustettava loppukäyttäjille osoitetulla selvällä merkinnällä.

2.   Loppukäyttäjille tarkoitetut ohjeet on

2.1   kirjoitettava selvästi ja yleistajuisesti käyttäen samaa kieltä kuin liikkuvaan työkoneeseen tai moottoriin liittyvässä käyttäjän käsikirjassa;

2.2   annettava paperilla tai yleisesti käytetyssä sähköisessä muodossa;

2.3   sisällytettävä liikkuvan työkoneen loppukäyttäjille tarkoitettuihin ohjeisiin tai annettava erillisenä asiakirjana;

2.3.1   on siinä tapauksessa, että ne toimitetaan erillisenä loppukäyttäjille tarkoitetuista ohjeista, toimitettava samassa muodossa.

3.   Loppukäyttäjille tarkoitettujen tietojen ja ohjeiden on sisällettävä vähintään seuraavat:

| 1) | kuvaus moottorin käyttöön liittyvistä mahdollisista erityisistä edellytyksistä tai rajoituksista, sellaisina kuin ne on mainittu hallinnollisista vaatimuksista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IV vahvistetussa EU-tyyppihyväksyntätodistuksessa; |
| --- | --- |

1)

kuvaus moottorin käyttöön liittyvistä mahdollisista erityisistä edellytyksistä tai rajoituksista, sellaisina kuin ne on mainittu hallinnollisista vaatimuksista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteessä IV vahvistetussa EU-tyyppihyväksyntätodistuksessa;

| 2) | ilmoitus siitä, että moottoria, päästöjenrajoitusjärjestelmä mukaan luettuna, on käytettävä ja huollettava loppukäyttäjille tarkoitettujen ohjeiden mukaisesti, jotta moottorin päästötehokkuus pysyy kyseiseen moottoriluokkaan sovellettavien vaatimusten mukaisena; |
| --- | --- |

2)

ilmoitus siitä, että moottoria, päästöjenrajoitusjärjestelmä mukaan luettuna, on käytettävä ja huollettava loppukäyttäjille tarkoitettujen ohjeiden mukaisesti, jotta moottorin päästötehokkuus pysyy kyseiseen moottoriluokkaan sovellettavien vaatimusten mukaisena;

| 3) | ilmoitus siitä, että moottorin päästöjenrajoitusjärjestelmää ei saa tietoisesti muuttaa luvattomasti eikä käyttää väärin; tämä koskee erityisesti pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmän tai reagenssin annostelujärjestelmän deaktivoimista tai jättämistä huoltamatta; |
| --- | --- |

3)

ilmoitus siitä, että moottorin päästöjenrajoitusjärjestelmää ei saa tietoisesti muuttaa luvattomasti eikä käyttää väärin; tämä koskee erityisesti pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmän tai reagenssin annostelujärjestelmän deaktivoimista tai jättämistä huoltamatta;

| 4) | ilmoitus siitä, että on ryhdyttävä pikaisiin toimiin päästöjenrajoitusjärjestelmän virheellisen toiminnan, käytön tai huollon korjaamiseksi 5 ja 6 alakohdassa tarkoitetuissa varoituksissa esitettyjen korjaustoimien mukaisesti; |
| --- | --- |

4)

ilmoitus siitä, että on ryhdyttävä pikaisiin toimiin päästöjenrajoitusjärjestelmän virheellisen toiminnan, käytön tai huollon korjaamiseksi 5 ja 6 alakohdassa tarkoitetuissa varoituksissa esitettyjen korjaustoimien mukaisesti;

| 5) | yksityiskohtaiset selitykset asennetun moottorin mahdollisista virheellisen toiminnan, käytön tai huollon aiheuttamista päästöjenrajoitusjärjestelmän toimintahäiriöistä, sekä asiaan liittyvät varoitukset ja vastaavat korjaustoimet; |
| --- | --- |

5)

yksityiskohtaiset selitykset asennetun moottorin mahdollisista virheellisen toiminnan, käytön tai huollon aiheuttamista päästöjenrajoitusjärjestelmän toimintahäiriöistä, sekä asiaan liittyvät varoitukset ja vastaavat korjaustoimet;

| 6) | yksityiskohtaiset varoitukset, joissa selitetään liikkuvan työkoneen mahdollisen virheellisen käytön aiheuttamat moottorin päästöjenrajoitusjärjestelmän toimintahäiriöt, sekä asiaan liittyvät varoitukset ja vastaavat korjaustoimet; |
| --- | --- |

6)

yksityiskohtaiset varoitukset, joissa selitetään liikkuvan työkoneen mahdollisen virheellisen käytön aiheuttamat moottorin päästöjenrajoitusjärjestelmän toimintahäiriöt, sekä asiaan liittyvät varoitukset ja vastaavat korjaustoimet;

| 7) | tapauksen mukaan tiedot lämmittämättömän reagenssijärjestelmän ja annostelujärjestelmän mahdollisesta käytöstä; |
| --- | --- |

7)

tapauksen mukaan tiedot lämmittämättömän reagenssijärjestelmän ja annostelujärjestelmän mahdollisesta käytöstä;

| 8) | tapauksen mukaan maininta siitä, että moottori on tarkoitettu käytettäväksi yksinomaan lumilingoissa; |
| --- | --- |

8)

tapauksen mukaan maininta siitä, että moottori on tarkoitettu käytettäväksi yksinomaan lumilingoissa;

| 9) | kun kyse on liikkuvasta työkoneesta, joka on varustettu liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 4 kohdassa (luokka NRE, NRG, IWP, IWA tai RLR) ja/tai liitteen IV lisäyksessä 4 olevassa 4 kohdassa (luokka NRE, NRG, IWP, IWA tai RLR) tai liitteen IV lisäyksessä 3 olevassa 3 kohdassa (luokka RLL) määritellyllä kuljettajan toimenpiteitä vaativalla järjestelmällä, ilmoitus siitä, että käyttäjän varoitusjärjestelmä ilmoittaa käyttäjälle, jos päästöjenrajoitusjärjestelmä ei toimi asianmukaisesti; |
| --- | --- |

9)

kun kyse on liikkuvasta työkoneesta, joka on varustettu liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 4 kohdassa (luokka NRE, NRG, IWP, IWA tai RLR) ja/tai liitteen IV lisäyksessä 4 olevassa 4 kohdassa (luokka NRE, NRG, IWP, IWA tai RLR) tai liitteen IV lisäyksessä 3 olevassa 3 kohdassa (luokka RLL) määritellyllä kuljettajan toimenpiteitä vaativalla järjestelmällä, ilmoitus siitä, että käyttäjän varoitusjärjestelmä ilmoittaa käyttäjälle, jos päästöjenrajoitusjärjestelmä ei toimi asianmukaisesti;

| 10) | kun kyse on liikkuvasta työkoneesta, joka on varustettu liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 5 kohdassa määritellyllä käyttäjän toimenpiteitä vaativalla järjestelmällä (luokat NRE ja NRG), ilmoitus siitä, että käyttäjälle annettavien varoitusten huomiotta jättäminen aktivoi käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän, jolloin liikkuvan työkoneen käyttö käytännössä estyy; |
| --- | --- |

10)

kun kyse on liikkuvasta työkoneesta, joka on varustettu liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 5 kohdassa määritellyllä käyttäjän toimenpiteitä vaativalla järjestelmällä (luokat NRE ja NRG), ilmoitus siitä, että käyttäjälle annettavien varoitusten huomiotta jättäminen aktivoi käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän, jolloin liikkuvan työkoneen käyttö käytännössä estyy;

| 11) | kun kyse on liikkuvasta työkoneesta, joka on varustettu liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 5.5 kohdassa määritellyllä käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän ohitustoiminnolla, joka antaa käyttöön moottorin täyden tehon, tiedot tämän toiminnon käyttämisestä; |
| --- | --- |

11)

kun kyse on liikkuvasta työkoneesta, joka on varustettu liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 5.5 kohdassa määritellyllä käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän ohitustoiminnolla, joka antaa käyttöön moottorin täyden tehon, tiedot tämän toiminnon käyttämisestä;

| 12) | tapauksen mukaan selitykset siitä, miten 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitetut kuljettajan varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimintaa vaativa järjestelmä toimivat, sekä vaikutukset, joita varoitusjärjestelmän antamien varoitusten huomiotta jättämisellä ja reagenssin lisäämättä jättämisellä on suorituskykyyn ja vikatietojen keruuseen; |
| --- | --- |

12)

tapauksen mukaan selitykset siitä, miten 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitetut kuljettajan varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimintaa vaativa järjestelmä toimivat, sekä vaikutukset, joita varoitusjärjestelmän antamien varoitusten huomiotta jättämisellä ja reagenssin lisäämättä jättämisellä on suorituskykyyn ja vikatietojen keruuseen;

| 13) | ilmoitus siitä, että mikäli työkoneen sisäinen tietokone tallentaa tietoja riittämättömästä reagenssin ruiskutuksesta tai reagenssin laadusta liitteen IV lisäyksessä 2 olevan 4.1 kohdan mukaisesti (luokat IWP, IWA ja RLR), kansalliset tarkastusviranomaiset voivat lukea kyseiset tiedot lukulaitteella; |
| --- | --- |

13)

ilmoitus siitä, että mikäli työkoneen sisäinen tietokone tallentaa tietoja riittämättömästä reagenssin ruiskutuksesta tai reagenssin laadusta liitteen IV lisäyksessä 2 olevan 4.1 kohdan mukaisesti (luokat IWP, IWA ja RLR), kansalliset tarkastusviranomaiset voivat lukea kyseiset tiedot lukulaitteella;

| 14) | kun kyse on liikkuvasta työkoneesta, joka on varustettu liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 5.2.1 kohdassa määritellyllä keinolla, jolla käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä voidaan kytkeä tilapäisesti pois toiminnasta, ilmoitus siitä, että toimintoa saa käyttää vain hätätapauksessa, että sen aktivoiminen tallennetaan työkoneen sisäisen tietokoneen lokitiedostoon ja että kansalliset tarkastusviranomaiset voivat lukea kyseiset tiedot lukulaitteella; |
| --- | --- |

14)

kun kyse on liikkuvasta työkoneesta, joka on varustettu liitteen IV lisäyksessä 1 olevassa 5.2.1 kohdassa määritellyllä keinolla, jolla käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä voidaan kytkeä tilapäisesti pois toiminnasta, ilmoitus siitä, että toimintoa saa käyttää vain hätätapauksessa, että sen aktivoiminen tallennetaan työkoneen sisäisen tietokoneen lokitiedostoon ja että kansalliset tarkastusviranomaiset voivat lukea kyseiset tiedot lukulaitteella;

| 15) | tiedot polttoaineiden eritelmistä, joita on noudatettava, jotta päästöjenrajoitusjärjestelmän teho pysyy liitteen I ja moottorin EU-tyyppihyväksynnässä asetettujen vaatimusten mukaisena, mukaan luettuna viittaus asianomaiseen EU-standardiin tai kansainväliseen standardiin, jos käytettävissä; tietoihin on sisällyttävä erityisesti seuraavat:






  a) | kun moottoria on tarkoitus käyttää unionissa dieselpolttoaineella tai liikkuvien työkoneiden kaasuöljyllä, ilmoitus siitä, että käyttää saa vain sellaista polttoainetta, jonka rikkipitoisuus on enintään 10 mg/kg (20 mg/kg loppujakelupisteessä), setaaniluku vähintään 45 ja FAME-pitoisuus enintään 7,0 tilavuusprosenttia; |
| --- | --- | --- |

15)

tiedot polttoaineiden eritelmistä, joita on noudatettava, jotta päästöjenrajoitusjärjestelmän teho pysyy liitteen I ja moottorin EU-tyyppihyväksynnässä asetettujen vaatimusten mukaisena, mukaan luettuna viittaus asianomaiseen EU-standardiin tai kansainväliseen standardiin, jos käytettävissä; tietoihin on sisällyttävä erityisesti seuraavat:

a)

kun moottoria on tarkoitus käyttää unionissa dieselpolttoaineella tai liikkuvien työkoneiden kaasuöljyllä, ilmoitus siitä, että käyttää saa vain sellaista polttoainetta, jonka rikkipitoisuus on enintään 10 mg/kg (20 mg/kg loppujakelupisteessä), setaaniluku vähintään 45 ja FAME-pitoisuus enintään 7,0 tilavuusprosenttia;

| b) | jos moottori soveltuu muiden polttoaineiden, polttoaineseosten tai polttoaine-emulsioiden käyttöön siten kuin valmistaja on ilmoittanut ja EU-tyyppihyväksyntätodistukseen on kirjattu, ilmoitus näistä polttoaineista, polttoaineseoksista tai polttoaine-emulsioista; |
| --- | --- |

b)

jos moottori soveltuu muiden polttoaineiden, polttoaineseosten tai polttoaine-emulsioiden käyttöön siten kuin valmistaja on ilmoittanut ja EU-tyyppihyväksyntätodistukseen on kirjattu, ilmoitus näistä polttoaineista, polttoaineseoksista tai polttoaine-emulsioista;

| 16) | tiedot voiteluöljyn eritelmistä, joita on noudatettava, jotta päästöjenrajoitusjärjestelmän teho säilyy; |
| --- | --- |

16)

tiedot voiteluöljyn eritelmistä, joita on noudatettava, jotta päästöjenrajoitusjärjestelmän teho säilyy;

| 17) | jos päästöjenrajoitusjärjestelmässä tarvitaan reagenssia, kyseisen reagenssin ominaisuudet, mukaan luettuna reagenssin tyyppi, tiedot pitoisuudesta reagenssin ollessa liuoksena, käyttölämpötilaa koskevat ehdot ja viittaukset kansainvälisiin standardeihin koostumuksen ja laadun osalta moottorin EU-tyyppihyväksynnässä asetettujen vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

17)

jos päästöjenrajoitusjärjestelmässä tarvitaan reagenssia, kyseisen reagenssin ominaisuudet, mukaan luettuna reagenssin tyyppi, tiedot pitoisuudesta reagenssin ollessa liuoksena, käyttölämpötilaa koskevat ehdot ja viittaukset kansainvälisiin standardeihin koostumuksen ja laadun osalta moottorin EU-tyyppihyväksynnässä asetettujen vaatimusten mukaisesti;

| 18) | tapauksen mukaan ohjeet siitä, onko käyttäjän lisättävä kuluvaa reagenssia tavanomaisten huoltojen välillä; ohjeissa on ilmoitettava, kuinka käyttäjän olisi täytettävä reagenssisäiliö, ja odotettavissa oleva täyttötiheys, joka riippuu liikkuvan työkoneen käytöstä; |
| --- | --- |

18)

tapauksen mukaan ohjeet siitä, onko käyttäjän lisättävä kuluvaa reagenssia tavanomaisten huoltojen välillä; ohjeissa on ilmoitettava, kuinka käyttäjän olisi täytettävä reagenssisäiliö, ja odotettavissa oleva täyttötiheys, joka riippuu liikkuvan työkoneen käytöstä;

| 19) | ilmoitus siitä, että moottorin päästötehokkuuden säilyttämiseksi on käytettävä 17 alakohdan vaatimusten mukaista reagenssia ja täytettävä sitä 18 alakohdan vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

19)

ilmoitus siitä, että moottorin päästötehokkuuden säilyttämiseksi on käytettävä 17 alakohdan vaatimusten mukaista reagenssia ja täytettävä sitä 18 alakohdan vaatimusten mukaisesti;

| 20) | vaaditut päästöihin liittyvät määräaikaishuoltotoimenpiteet mukaan luettuna kriittisten päästöihin liittyvien komponenttien määräaikainen vaihtaminen; |
| --- | --- |

20)

vaaditut päästöihin liittyvät määräaikaishuoltotoimenpiteet mukaan luettuna kriittisten päästöihin liittyvien komponenttien määräaikainen vaihtaminen;

| 21) | kaksipolttoainemoottorien tapauksessa:






  a) | tapauksen mukaan tiedot liitteessä VIII olevassa 4.3 kohdassa tarkoitetuista kaksipolttoainetilan ilmaisimista; |
| --- | --- | --- |

21)

kaksipolttoainemoottorien tapauksessa:

a)

tapauksen mukaan tiedot liitteessä VIII olevassa 4.3 kohdassa tarkoitetuista kaksipolttoainetilan ilmaisimista;

| b) | jos kaksipolttoainemoottorin toimintaa rajoitetaan liitteessä VIII olevassa 4.2.2.1 kohdassa määritellyssä huoltotilassa (lukuun ottamatta luokkia IWP, IWA, RLL ja RLR), ilmoitus siitä, että huoltotilan käyttöönotto käytännössä estää liikkuvan työkoneen käytön; |
| --- | --- |

b)

jos kaksipolttoainemoottorin toimintaa rajoitetaan liitteessä VIII olevassa 4.2.2.1 kohdassa määritellyssä huoltotilassa (lukuun ottamatta luokkia IWP, IWA, RLL ja RLR), ilmoitus siitä, että huoltotilan käyttöönotto käytännössä estää liikkuvan työkoneen käytön;

| c) | kun käytettävissä on käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän ohitustoiminto, joka antaa käyttöön moottorin täyden tehon, tiedot tämän toiminnon käyttämisestä; |
| --- | --- |

c)

kun käytettävissä on käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän ohitustoiminto, joka antaa käyttöön moottorin täyden tehon, tiedot tämän toiminnon käyttämisestä;

| d) | jos kaksipolttoainemoottoria voidaan käyttää liitteessä VIII olevan 4.2.2.2 kohdan mukaisesti huoltotilassa (luokat IWP, IWA, RLL ja RLR), ilmoitus siitä, että huoltotilan aktivoiminen tallennetaan työkoneen sisäisen tietokoneen lokitiedostoon ja että kansalliset tarkastusviranomaiset voivat lukea kyseiset tiedot lukulaitteella. |
| --- | --- |

d)

jos kaksipolttoainemoottoria voidaan käyttää liitteessä VIII olevan 4.2.2.2 kohdan mukaisesti huoltotilassa (luokat IWP, IWA, RLL ja RLR), ilmoitus siitä, että huoltotilan aktivoiminen tallennetaan työkoneen sisäisen tietokoneen lokitiedostoon ja että kansalliset tarkastusviranomaiset voivat lukea kyseiset tiedot lukulaitteella.

4.   Kuten asetuksen (EU) 2016/1628 43 artiklan 4 kohdassa edellytetään, alkuperäisten laitevalmistajien on saatettava loppukäyttäjien saataville tiedot EU-tyyppihyväksyntämenettelyn aikana mitatuista ja EU-tyyppihyväksyntätodistukseen kirjatuista hiilidioksidipäästöistä (CO2, yksikkönä g/kWh) ja liitettävä oheen seuraava lausunto: ”
  Tämä CO2-mittaustulos on saatu moottorityyppiä (moottoriperhettä) edustavalle (kanta)moottorille laboratorio-olosuhteissa tehdyssä kiinteässä testisyklissä, eikä se ole tae yksittäisen moottorin suorituskyvystä
  ”.

---

LIITE XVI

Tutkimuslaitosten toimintavaatimukset ja arviointi

1.   Yleiset vaatimukset

Tutkimuslaitosten on osoitettava, että niillä on asianmukainen osaaminen ja erityiset tekniset tiedot sekä toteen näytetty kokemus asetuksen (EU) 2016/1628 ja kyseisen asetuksen nojalla annettujen delegoitujen ja täytäntöönpanosäädösten soveltamisalaan kuuluvilla erityisaloilla.

2.   Standardit, joita tutkimuslaitosten on noudatettava

2.1.   Asetuksen (EU) 2016/1628 45 artiklassa vahvistettujen eri toimintaluokkien toimia suorittavien tutkimuslaitosten on noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (1) liitteen V lisäyksessä 1 lueteltuja standardeja, jotka liittyvät niiden suorittamiin toimiin.

2.2.   Kyseisessä lisäyksessä olevaa viittausta direktiivin 2007/46/EY 41 artiklaan on pidettävä viittauksena asetuksen (EU) 2016/1628 45 artiklaan.

2.3.   Kyseisessä lisäyksessä olevaa viittausta direktiivin 2007/46/EY liitteeseen IV on pidettävä viittauksena asetukseen (EU) 2016/1628 ja kyseisen asetuksen nojalla annettuihin delegoituihin ja täytäntöönpanosäädöksiin.

3.   Tutkimuslaitosten arviointimenettely

3.1.   Arvioitaessa sitä, täyttävätkö tutkimuslaitokset asetuksen (EU) 2016/1628 ja kyseisen asetuksen nojalla annettujen delegoitujen ja täytäntöönpanosäädösten vaatimukset, on noudatettava direktiivin 2007/46/EY liitteen V lisäyksessä 2 vahvistettua menettelyä.

3.2.   Direktiivin 2007/46/EY liitteessä V olevan lisäyksen 2 viittauksia direktiivin 2007/46/EY 42 artiklaan on pidettävä viittauksina asetuksen (EU) 2016/1628 48 artiklaan.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).

---

LIITE XVII

Vakio- ja muuttuvatilaisten testisyklien ominaisuudet

1.   Testimoodit ja painotuskertoimet erillisten moodien NRSC-testejä varten esitetään lisäyksessä 1 olevassa taulukossa.

2.   Testimoodit ja painotuskertoimet RMC-testejä varten esitetään lisäyksessä 2 olevassa taulukossa.

3.   Moottorin dynamometriajot muuttuvatilaisia (NRTC ja LSI-NRTC) testisyklejä varten esitetään lisäyksessä 3 olevassa taulukossa.

Lisäys 1

Vakiotilainen erillisten moodien NRSC-testi

Tyypin C testisyklit

Taulukko: syklin C1 testimoodit ja painotuskertoimet

| Moodin numero | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nopeus (1) | 100 % | Välinopeus | Joutokäynti |
| Vääntömomentti (2) (%) | 100 | 75 | 50 | 10 | 100 | 75 | 50 | 0 |
| Painotuskerroin | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,15 |

Moodin numero

1

2

3

4

5

6

7

8

Nopeus (1)

100 %

Välinopeus

Joutokäynti

Vääntömomentti (2) (%)

100

75

50

10

100

75

50

0

Painotuskerroin

0,15

0,15

0,15

0,1

0,1

0,1

0,1

0,15

Taulukko: syklin C2 testimoodit ja painotuskertoimet

| Moodin numero | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nopeus (3) | 100 % | Välinopeus | Joutokäynti |
| Vääntömomentti (4) (%) | 25 | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | 0 |
| Painotuskerroin | 0,06 | 0,02 | 0,05 | 0,32 | 0,30 | 0,10 | 0,15 |

Moodin numero

1

2

3

4

5

6

7

Nopeus (3)

100 %

Välinopeus

Joutokäynti

Vääntömomentti (4) (%)

25

100

75

50

25

10

0

Painotuskerroin

0,06

0,02

0,05

0,32

0,30

0,10

0,15

Tyypin D testisyklit

Taulukko: syklin D2 testimoodit ja painotuskertoimet

| Moodin numero
  (sykli D2) | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nopeus (5) | 100 % |
| Vääntömomentti (6) (%) | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 |
| Painotustekijä | 0,05 | 0,25 | 0,3 | 0,3 | 0,1 |

Moodin numero

(sykli D2)

1

2

3

4

5

Nopeus (5)

100 %

Vääntömomentti (6) (%)

100

75

50

25

10

Painotustekijä

0,05

0,25

0,3

0,3

0,1

Tyypin E testisyklit

Taulukko: tyypin E syklien testimoodit ja painotuskertoimet

| Moodin numero
  (sykli E2) | 1 | 2 | 3 | 4 | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nopeus (7) | 100 % | Välinopeus |
| Vääntömomentti (8) (%) | 100 | 75 | 50 | 25 | | | | | | |
| Painotuskerroin | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 | | | | | | |
| Moodin numero
  (sykli E3) | 1 | 2 | 3 | 4 |
| Nopeus (7) (%) | 100 | 91 | 80 | 63 |
| Teho (9) (%) | 100 | 75 | 50 | 25 |
| Painotuskerroin | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 |

Moodin numero

(sykli E2)

1

2

3

4

Nopeus (7)

100 %

Välinopeus

Vääntömomentti (8) (%)

100

75

50

25

Painotuskerroin

0,2

0,5

0,15

0,15

Moodin numero

(sykli E3)

1

2

3

4

Nopeus (7) (%)

100

91

80

63

Teho (9) (%)

100

75

50

25

Painotuskerroin

0,2

0,5

0,15

0,15

Tyypin F testisyklit

Taulukko: tyypin F syklin testimoodit ja painotuskertoimet

| Moodin numero | 1 | 2 (13) | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nopeus (10) | 100 % | Välinopeus | Joutokäynti |
| Teho (%) | 100 (12) | 50 (12) | 5 (11) |
| Painotuskerroin | 0,15 | 0,25 | 0,6 |

Moodin numero

1

2 (13)

3

Nopeus (10)

100 %

Välinopeus

Joutokäynti

Teho (%)

100 (12)

50 (12)

5 (11)

Painotuskerroin

0,15

0,25

0,6

Tyypin G testisyklit

Taulukko: tyypin G syklien testimoodit ja painotuskertoimet

| Moodin numero (sykli G1) | | | | | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nopeus (14) | 100 % | Välinopeus | Joutokäynti |
| Vääntömomentti (15) (%) | | | | | | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | 0 |
| Painotuskerroin | | | | | | 0,09 | 0,20 | 0,29 | 0,30 | 0,07 | 0,05 |
| Moodin numero (sykli G2) | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | | | | | | 6 |
| Nopeus (14) | 100 % | Välinopeus | Joutokäynti |
| Vääntömomentti (15) (%) | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | | | | | | 0 |
| Painotuskerroin | 0,09 | 0,20 | 0,29 | 0,30 | 0,07 | | | | | | 0,05 |
| Moodin numero (sykli G3) | 1 | | | | | | | | | | 2 |
| Nopeus (14) | 100 % | Välinopeus | Joutokäynti |
| Vääntömomentti (15) (%) | 100 | | | | | | | | | | 0 |
| Painotuskerroin | 0,85 | | | | | | | | | | 0,15 |

Moodin numero (sykli G1)

1

2

3

4

5

6

Nopeus (14)

100 %

Välinopeus

Joutokäynti

Vääntömomentti (15) (%)

100

75

50

25

10

0

Painotuskerroin

0,09

0,20

0,29

0,30

0,07

0,05

Moodin numero (sykli G2)

1

2

3

4

5

6

Nopeus (14)

100 %

Välinopeus

Joutokäynti

Vääntömomentti (15) (%)

100

75

50

25

10

0

Painotuskerroin

0,09

0,20

0,29

0,30

0,07

0,05

Moodin numero (sykli G3)

1

2

Nopeus (14)

100 %

Välinopeus

Joutokäynti

Vääntömomentti (15) (%)

100

0

Painotuskerroin

0,85

0,15

Tyypin H testisyklit

Taulukko: tyypin H syklin testimoodit ja painotuskertoimet

| Moodin numero | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nopeus (16) (%) | 100 | 85 | 75 | 65 | Joutokäynti |
| Vääntömomentti (17) (%) | 100 | 51 | 33 | 19 | 0 |
| Painotuskerroin | 0,12 | 0,27 | 0,25 | 0,31 | 0,05 |

Moodin numero

1

2

3

4

5

Nopeus (16) (%)

100

85

75

65

Joutokäynti

Vääntömomentti (17) (%)

100

51

33

19

0

Painotuskerroin

0,12

0,27

0,25

0,31

0,05

---

(1)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(2)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa suurimpaan vääntömomenttiin säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(3)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(4)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa suurimpaan vääntömomenttiin säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(5)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(6)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa valmistajan ilmoittamaa nimellisnettotehoa vastaavaan vääntömomenttiin.

(7)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(8)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa valmistajan ilmoittamaa nimellisnettotehoa vastaavaan vääntömomenttiin säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(9)  Tehon prosenttiarvo viittaa suurimpaan nimellistehoon 100 prosentin nopeudella.

(10)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(11)  Tehon prosenttiarvo tässä moodissa viittaa tehoon moodissa 1.

(12)  Tehon prosenttiarvo tässä moodissa viittaa suurimpaan nettotehoon säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(13)  Erillisten käyttötilojen valintaan perustuvilla ohjausjärjestelmillä varustettujen moottorien tapauksessa moodi 2 tarkoittaa käyttöä lähinnä moodia 2 olevassa tai 35 prosenttia nimellistehosta antavassa käyttötilassa.

(14)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(15)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa suurimpaan vääntömomenttiin säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(16)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(17)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa suurimpaan vääntömomenttiin säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

Lisäys 2

Vakiotilaiset porrastetut syklit (RMC)

Tyypin C testisyklit

Taulukko: RMC-C1-testimoodit

| RMC
  Moodin numero | Aika moodissa (sekuntia) | Moottorin pyörimisnopeus (1)
   (3) | Vääntömomentti (%) (2)
   (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a vakiotila | 126 | joutokäynti | 0 |
| 1b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 2a vakiotila | 159 | välinopeus | 100 |
| 2b siirtymä | 20 | välinopeus | lineaarinen siirtymä |
| 3a vakiotila | 160 | välinopeus | 50 |
| 3b siirtymä | 20 | välinopeus | lineaarinen siirtymä |
| 4a vakiotila | 162 | välinopeus | 75 |
| 4b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 5a vakiotila | 246 | 100 % | 100 |
| 5b siirtymä | 20 | 100 % | lineaarinen siirtymä |
| 6a vakiotila | 164 | 100 % | 10 |
| 6b siirtymä | 20 | 100 % | lineaarinen siirtymä |
| 7a vakiotila | 248 | 100 % | 75 |
| 7b siirtymä | 20 | 100 % | lineaarinen siirtymä |
| 8a vakiotila | 247 | 100 % | 50 |
| 8b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 9 vakiotila | 128 | joutokäynti | 0 |

RMC

Moodin numero

Aika moodissa (sekuntia)

Moottorin pyörimisnopeus (1)
   (3)

Vääntömomentti (%) (2)
   (3)

1a vakiotila

126

joutokäynti

0

1b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

2a vakiotila

159

välinopeus

100

2b siirtymä

20

välinopeus

lineaarinen siirtymä

3a vakiotila

160

välinopeus

50

3b siirtymä

20

välinopeus

lineaarinen siirtymä

4a vakiotila

162

välinopeus

75

4b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

5a vakiotila

246

100 %

100

5b siirtymä

20

100 %

lineaarinen siirtymä

6a vakiotila

164

100 %

10

6b siirtymä

20

100 %

lineaarinen siirtymä

7a vakiotila

248

100 %

75

7b siirtymä

20

100 %

lineaarinen siirtymä

8a vakiotila

247

100 %

50

8b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

9 vakiotila

128

joutokäynti

0

Taulukko: RMC-C2-testimoodit

| RMC
  Moodin numero | Aika moodissa (sekuntia) | Moottorin pyörimisnopeus (4)
   (6) | Vääntömomentti (%) (5)
   (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a vakiotila | 119 | joutokäynti | 0 |
| 1b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 2a vakiotila | 29 | välinopeus | 100 |
| 2b siirtymä | 20 | välinopeus | lineaarinen siirtymä |
| 3a vakiotila | 150 | välinopeus | 10 |
| 3b siirtymä | 20 | välinopeus | lineaarinen siirtymä |
| 4a vakiotila | 80 | välinopeus | 75 |
| 4b siirtymä | 20 | välinopeus | lineaarinen siirtymä |
| 5a vakiotila | 513 | välinopeus | 25 |
| 5b siirtymä | 20 | välinopeus | lineaarinen siirtymä |
| 6a vakiotila | 549 | välinopeus | 50 |
| 6b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 7a vakiotila | 96 | 100 % | 25 |
| 7b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 8 vakiotila | 124 | joutokäynti | 0 |

RMC

Moodin numero

Aika moodissa (sekuntia)

Moottorin pyörimisnopeus (4)
   (6)

Vääntömomentti (%) (5)
   (6)

1a vakiotila

119

joutokäynti

0

1b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

2a vakiotila

29

välinopeus

100

2b siirtymä

20

välinopeus

lineaarinen siirtymä

3a vakiotila

150

välinopeus

10

3b siirtymä

20

välinopeus

lineaarinen siirtymä

4a vakiotila

80

välinopeus

75

4b siirtymä

20

välinopeus

lineaarinen siirtymä

5a vakiotila

513

välinopeus

25

5b siirtymä

20

välinopeus

lineaarinen siirtymä

6a vakiotila

549

välinopeus

50

6b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

7a vakiotila

96

100 %

25

7b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

8 vakiotila

124

joutokäynti

0

Tyypin D testisyklit

Taulukko: RMC-D2-testimoodit

| RMC
  Moodin numero | Aika moodissa (sekuntia) | Moottorin pyörimisnopeus (%) (7) | Vääntömomentti (%) (8)
   (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a vakiotila | 53 | 100 | 100 |
| 1b siirtymä | 20 | 100 | lineaarinen siirtymä |
| 2a vakiotila | 101 | 100 | 10 |
| 2b siirtymä | 20 | 100 | lineaarinen siirtymä |
| 3a vakiotila | 277 | 100 | 75 |
| 3b siirtymä | 20 | 100 | lineaarinen siirtymä |
| 4a vakiotila | 339 | 100 | 25 |
| 4b siirtymä | 20 | 100 | lineaarinen siirtymä |
| 5 vakiotila | 350 | 100 | 50 |

RMC

Moodin numero

Aika moodissa (sekuntia)

Moottorin pyörimisnopeus (%) (7)

Vääntömomentti (%) (8)
   (9)

1a vakiotila

53

100

100

1b siirtymä

20

100

lineaarinen siirtymä

2a vakiotila

101

100

10

2b siirtymä

20

100

lineaarinen siirtymä

3a vakiotila

277

100

75

3b siirtymä

20

100

lineaarinen siirtymä

4a vakiotila

339

100

25

4b siirtymä

20

100

lineaarinen siirtymä

5 vakiotila

350

100

50

Tyypin E testisyklit

Taulukko: RMC-E2-testimoodit

| RMC
  Moodin numero | Aika moodissa (sekuntia) | Moottorin pyörimisnopeus (%) (10) | Vääntömomentti (%) (11)
   (12) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a vakiotila | 229 | 100 | 100 |
| 1b siirtymä | 20 | 100 | lineaarinen siirtymä |
| 2a vakiotila | 166 | 100 | 25 |
| 2b siirtymä | 20 | 100 | lineaarinen siirtymä |
| 3a vakiotila | 570 | 100 | 75 |
| 3b siirtymä | 20 | 100 | lineaarinen siirtymä |
| 4 vakiotila | 175 | 100 | 50 |

RMC

Moodin numero

Aika moodissa (sekuntia)

Moottorin pyörimisnopeus (%) (10)

Vääntömomentti (%) (11)
   (12)

1a vakiotila

229

100

100

1b siirtymä

20

100

lineaarinen siirtymä

2a vakiotila

166

100

25

2b siirtymä

20

100

lineaarinen siirtymä

3a vakiotila

570

100

75

3b siirtymä

20

100

lineaarinen siirtymä

4 vakiotila

175

100

50

Taulukko: RMC-E3-testimoodit

| RMC
  Moodin numero | Aika moodissa (sekuntia) | Moottorin pyörimisnopeus (%) (13)
   (15) | Teho (%) (14)
   (15) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a vakiotila | 229 | 100 | 100 |
| 1b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 2a vakiotila | 166 | 63 | 25 |
| 2b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 3a vakiotila | 570 | 91 | 75 |
| 3b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 4 vakiotila | 175 | 80 | 50 |

RMC

Moodin numero

Aika moodissa (sekuntia)

Moottorin pyörimisnopeus (%) (13)
   (15)

Teho (%) (14)
   (15)

1a vakiotila

229

100

100

1b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

2a vakiotila

166

63

25

2b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

3a vakiotila

570

91

75

3b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

4 vakiotila

175

80

50

Tyypin F testisyklit

Taulukko: RMC-F-testimoodit

| RMC
  Moodin numero | Aika moodissa (sekuntia) | Moottorin pyörimisnopeus (16)
   (20) | Teho (%) (20) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a vakiotila | 350 | joutokäynti | 5 (17) |
| 1b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 2a vakiotila (19) | 280 | välinopeus | 50 (18) |
| 2b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 3a vakiotila | 160 | 100 % | 100 (18) |
| 3b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 4 vakiotila | 350 | joutokäynti | 5 (18) |

RMC

Moodin numero

Aika moodissa (sekuntia)

Moottorin pyörimisnopeus (16)
   (20)

Teho (%) (20)

1a vakiotila

350

joutokäynti

5 (17)

1b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

2a vakiotila (19)

280

välinopeus

50 (18)

2b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

3a vakiotila

160

100 %

100 (18)

3b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

4 vakiotila

350

joutokäynti

5 (18)

Tyypin G testisyklit

Taulukko: RMC-G1-testimoodit

| RMC
  Moodin numero | Aika moodissa (sekuntia) | Moottorin pyörimisnopeus (21)
   (23) | Vääntömomentti (%) (22)
   (23) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a vakiotila | 41 | joutokäynti | 0 |
| 1b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 2a vakiotila | 135 | välinopeus | 100 |
| 2b siirtymä | 20 | välinopeus | lineaarinen siirtymä |
| 3a vakiotila | 112 | välinopeus | 10 |
| 3b siirtymä | 20 | välinopeus | lineaarinen siirtymä |
| 4a vakiotila | 337 | välinopeus | 75 |
| 4b siirtymä | 20 | välinopeus | lineaarinen siirtymä |
| 5a vakiotila | 518 | välinopeus | 25 |
| 5b siirtymä | 20 | välinopeus | lineaarinen siirtymä |
| 6a vakiotila | 494 | välinopeus | 50 |
| 6b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 7 vakiotila | 43 | joutokäynti | 0 |

RMC

Moodin numero

Aika moodissa (sekuntia)

Moottorin pyörimisnopeus (21)
   (23)

Vääntömomentti (%) (22)
   (23)

1a vakiotila

41

joutokäynti

0

1b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

2a vakiotila

135

välinopeus

100

2b siirtymä

20

välinopeus

lineaarinen siirtymä

3a vakiotila

112

välinopeus

10

3b siirtymä

20

välinopeus

lineaarinen siirtymä

4a vakiotila

337

välinopeus

75

4b siirtymä

20

välinopeus

lineaarinen siirtymä

5a vakiotila

518

välinopeus

25

5b siirtymä

20

välinopeus

lineaarinen siirtymä

6a vakiotila

494

välinopeus

50

6b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

7 vakiotila

43

joutokäynti

0

Taulukko: RMC-G2-testimoodit

| RMC
  Moodin numero | Aika moodissa (sekuntia) | Moottorin pyörimisnopeus (24)
   (26) | Vääntömomentti (%) (25)
   (26) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a vakiotila | 41 | joutokäynti | 0 |
| 1b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 2a vakiotila | 135 | 100 % | 100 |
| 2b siirtymä | 20 | 100 % | lineaarinen siirtymä |
| 3a vakiotila | 112 | 100 % | 10 |
| 3b siirtymä | 20 | 100 % | lineaarinen siirtymä |
| 4a vakiotila | 337 | 100 % | 75 |
| 4b siirtymä | 20 | 100 % | lineaarinen siirtymä |
| 5a vakiotila | 518 | 100 % | 25 |
| 5b siirtymä | 20 | 100 % | lineaarinen siirtymä |
| 6a vakiotila | 494 | 100 % | 50 |
| 6b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 7 vakiotila | 43 | joutokäynti | 0 |

RMC

Moodin numero

Aika moodissa (sekuntia)

Moottorin pyörimisnopeus (24)
   (26)

Vääntömomentti (%) (25)
   (26)

1a vakiotila

41

joutokäynti

0

1b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

2a vakiotila

135

100 %

100

2b siirtymä

20

100 %

lineaarinen siirtymä

3a vakiotila

112

100 %

10

3b siirtymä

20

100 %

lineaarinen siirtymä

4a vakiotila

337

100 %

75

4b siirtymä

20

100 %

lineaarinen siirtymä

5a vakiotila

518

100 %

25

5b siirtymä

20

100 %

lineaarinen siirtymä

6a vakiotila

494

100 %

50

6b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

7 vakiotila

43

joutokäynti

0

Tyypin H testisyklit

Taulukko: RMC-H-testimoodit

| RMC
  Moodin numero | Aika moodissa (sekuntia) | Moottorin pyörimisnopeus (27)
   (29) | Vääntömomentti (%) (28)
   (29) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a vakiotila | 27 | joutokäynti | 0 |
| 1b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 2a vakiotila | 121 | 100 % | 100 |
| 2b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 3a vakiotila | 347 | 65 % | 19 |
| 3b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 4a vakiotila | 305 | 85 % | 51 |
| 4b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 5a vakiotila | 272 | 75 % | 33 |
| 5b siirtymä | 20 | lineaarinen siirtymä | lineaarinen siirtymä |
| 6 vakiotila | 28 | joutokäynti | 0 |

RMC

Moodin numero

Aika moodissa (sekuntia)

Moottorin pyörimisnopeus (27)
   (29)

Vääntömomentti (%) (28)
   (29)

1a vakiotila

27

joutokäynti

0

1b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

2a vakiotila

121

100 %

100

2b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

3a vakiotila

347

65 %

19

3b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

4a vakiotila

305

85 %

51

4b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

5a vakiotila

272

75 %

33

5b siirtymä

20

lineaarinen siirtymä

lineaarinen siirtymä

6 vakiotila

28

joutokäynti

0

---

(1)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(2)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa suurimpaan vääntömomenttiin säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(3)  Siirtyminen moodista seuraavaan 20 sekunnin siirtymäjakson aikana. Siirtymäjakson aikana toteutetaan lineaarinen siirtymä meneillään olevan moodin vääntömomenttiasetuksesta seuraavan moodin vääntömomenttiasetukseen sekä samanaikaisesti vastaava moottorin pyörimisnopeuden lineaarinen siirtymä, jos nopeusasetus muuttuu.

(4)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(5)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa suurimpaan vääntömomenttiin säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(6)  Siirtyminen moodista seuraavaan 20 sekunnin siirtymäjakson aikana. Siirtymäjakson aikana toteutetaan lineaarinen siirtymä meneillään olevan moodin vääntömomenttiasetuksesta seuraavan moodin vääntömomenttiasetukseen sekä samanaikaisesti vastaava moottorin pyörimisnopeuden lineaarinen siirtymä, jos nopeusasetus muuttuu.

(7)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(8)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa valmistajan ilmoittamaa nimellisnettotehoa vastaavaan vääntömomenttiin.

(9)  Siirtyminen moodista seuraavaan 20 sekunnin siirtymäjakson aikana. Siirtymäjakson aikana toteutetaan lineaarinen siirtymä meneillään olevan moodin vääntömomenttiasetuksesta seuraavan moodin vääntömomenttiasetukseen.

(10)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(11)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa valmistajan ilmoittamaa nimellisnettotehoa vastaavaan suurimpaan vääntömomenttiin säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(12)  Siirtyminen moodista seuraavaan 20 sekunnin siirtymäjakson aikana. Siirtymäjakson aikana toteutetaan lineaarinen siirtymä meneillään olevan moodin vääntömomenttiasetuksesta seuraavan moodin vääntömomenttiasetukseen.

(13)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(14)  Tehon prosenttiarvo viittaa suurimpaan nimellisnettotehoon 100 prosentin nopeudella.

(15)  Siirtyminen moodista seuraavaan 20 sekunnin siirtymäjakson aikana. Siirtymäjakson aikana toteutetaan lineaarinen siirtymä meneillään olevan moodin vääntömomenttiasetuksesta seuraavan moodin vääntömomenttiasetukseen sekä samanaikaisesti vastaava moottorin pyörimisnopeuden lineaarinen siirtymä.

(16)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(17)  Tehon prosenttiarvo tässä moodissa viittaa nettotehoon moodissa 3a.

(18)  Tehon prosenttiarvo tässä moodissa viittaa suurimpaan nettotehoon säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(19)  Erillisten käyttötilojen valintaan perustuvilla ohjausjärjestelmillä varustettujen moottorien tapauksessa moodi 2a tarkoittaa käyttöä lähinnä moodia 2a olevassa tai 35 prosenttia nimellistehosta antavassa käyttötilassa.

(20)  Siirtyminen moodista seuraavaan 20 sekunnin siirtymäjakson aikana. Siirtymäjakson aikana toteutetaan lineaarinen siirtymä meneillään olevan moodin vääntömomenttiasetuksesta seuraavan moodin vääntömomenttiasetukseen sekä samanaikaisesti vastaava moottorin pyörimisnopeuden lineaarinen siirtymä, jos nopeusasetus muuttuu.

(21)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(22)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa suurimpaan vääntömomenttiin säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(23)  Siirtyminen moodista seuraavaan 20 sekunnin siirtymäjakson aikana. Siirtymäjakson aikana toteutetaan lineaarinen siirtymä meneillään olevan moodin vääntömomenttiasetuksesta seuraavan moodin vääntömomenttiasetukseen sekä samanaikaisesti vastaava moottorin pyörimisnopeuden lineaarinen siirtymä, jos nopeusasetus muuttuu.

(24)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(25)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa suurimpaan vääntömomenttiin säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(26)  Siirtyminen moodista seuraavaan 20 sekunnin siirtymäjakson aikana. Siirtymäjakson aikana toteutetaan lineaarinen siirtymä meneillään olevan moodin vääntömomenttiasetuksesta seuraavan moodin vääntömomenttiasetukseen sekä samanaikaisesti vastaava moottorin pyörimisnopeuden lineaarinen siirtymä, jos nopeusasetus muuttuu.

(27)  Katso liitteessä VI oleva 5.2.5, 7.6 ja 7.7 kohta, vaadittujen testinopeuksien määrittäminen.

(28)  Vääntömomentin prosenttiarvo viittaa suurimpaan vääntömomenttiin säädetyllä moottorin pyörimisnopeudella.

(29)  Siirtyminen moodista seuraavaan 20 sekunnin siirtymäjakson aikana. Siirtymäjakson aikana toteutetaan lineaarinen siirtymä meneillään olevan moodin vääntömomenttiasetuksesta seuraavan moodin vääntömomenttiasetukseen sekä samanaikaisesti vastaava moottorin pyörimisnopeuden lineaarinen siirtymä, jos nopeusasetus muuttuu.

Lisäys 3

2.4.2.1   Muuttuvatilaiset (NRTC ja LSI-NRTC) testisyklit

Moottorin dynamometriajo NRTC-testissä

| Aika (s) | Normalisoitu pyörimisnopeus (%) | Normalisoitu vääntömomentti (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0 | 0 |
| 17 | 0 | 0 |
| 18 | 0 | 0 |
| 19 | 0 | 0 |
| 20 | 0 | 0 |
| 21 | 0 | 0 |
| 22 | 0 | 0 |
| 23 | 0 | 0 |
| 24 | 1 | 3 |
| 25 | 1 | 3 |
| 26 | 1 | 3 |
| 27 | 1 | 3 |
| 28 | 1 | 3 |
| 29 | 1 | 3 |
| 30 | 1 | 6 |
| 31 | 1 | 6 |
| 32 | 2 | 1 |
| 33 | 4 | 13 |
| 34 | 7 | 18 |
| 35 | 9 | 21 |
| 36 | 17 | 20 |
| 37 | 33 | 42 |
| 38 | 57 | 46 |
| 39 | 44 | 33 |
| 40 | 31 | 0 |
| 41 | 22 | 27 |
| 42 | 33 | 43 |
| 43 | 80 | 49 |
| 44 | 105 | 47 |
| 45 | 98 | 70 |
| 46 | 104 | 36 |
| 47 | 104 | 65 |
| 48 | 96 | 71 |
| 49 | 101 | 62 |
| 50 | 102 | 51 |
| 51 | 102 | 50 |
| 52 | 102 | 46 |
| 53 | 102 | 41 |
| 54 | 102 | 31 |
| 55 | 89 | 2 |
| 56 | 82 | 0 |
| 57 | 47 | 1 |
| 58 | 23 | 1 |
| 59 | 1 | 3 |
| 60 | 1 | 8 |
| 61 | 1 | 3 |
| 62 | 1 | 5 |
| 63 | 1 | 6 |
| 64 | 1 | 4 |
| 65 | 1 | 4 |
| 66 | 0 | 6 |
| 67 | 1 | 4 |
| 68 | 9 | 21 |
| 69 | 25 | 56 |
| 70 | 64 | 26 |
| 71 | 60 | 31 |
| 72 | 63 | 20 |
| 73 | 62 | 24 |
| 74 | 64 | 8 |
| 75 | 58 | 44 |
| 76 | 65 | 10 |
| 77 | 65 | 12 |
| 78 | 68 | 23 |
| 79 | 69 | 30 |
| 80 | 71 | 30 |
| 81 | 74 | 15 |
| 82 | 71 | 23 |
| 83 | 73 | 20 |
| 84 | 73 | 21 |
| 85 | 73 | 19 |
| 86 | 70 | 33 |
| 87 | 70 | 34 |
| 88 | 65 | 47 |
| 89 | 66 | 47 |
| 90 | 64 | 53 |
| 91 | 65 | 45 |
| 92 | 66 | 38 |
| 93 | 67 | 49 |
| 94 | 69 | 39 |
| 95 | 69 | 39 |
| 96 | 66 | 42 |
| 97 | 71 | 29 |
| 98 | 75 | 29 |
| 99 | 72 | 23 |
| 100 | 74 | 22 |
| 101 | 75 | 24 |
| 102 | 73 | 30 |
| 103 | 74 | 24 |
| 104 | 77 | 6 |
| 105 | 76 | 12 |
| 106 | 74 | 39 |
| 107 | 72 | 30 |
| 108 | 75 | 22 |
| 109 | 78 | 64 |
| 110 | 102 | 34 |
| 111 | 103 | 28 |
| 112 | 103 | 28 |
| 113 | 103 | 19 |
| 114 | 103 | 32 |
| 115 | 104 | 25 |
| 116 | 103 | 38 |
| 117 | 103 | 39 |
| 118 | 103 | 34 |
| 119 | 102 | 44 |
| 120 | 103 | 38 |
| 121 | 102 | 43 |
| 122 | 103 | 34 |
| 123 | 102 | 41 |
| 124 | 103 | 44 |
| 125 | 103 | 37 |
| 126 | 103 | 27 |
| 127 | 104 | 13 |
| 128 | 104 | 30 |
| 129 | 104 | 19 |
| 130 | 103 | 28 |
| 131 | 104 | 40 |
| 132 | 104 | 32 |
| 133 | 101 | 63 |
| 134 | 102 | 54 |
| 135 | 102 | 52 |
| 136 | 102 | 51 |
| 137 | 103 | 40 |
| 138 | 104 | 34 |
| 139 | 102 | 36 |
| 140 | 104 | 44 |
| 141 | 103 | 44 |
| 142 | 104 | 33 |
| 143 | 102 | 27 |
| 144 | 103 | 26 |
| 145 | 79 | 53 |
| 146 | 51 | 37 |
| 147 | 24 | 23 |
| 148 | 13 | 33 |
| 149 | 19 | 55 |
| 150 | 45 | 30 |
| 151 | 34 | 7 |
| 152 | 14 | 4 |
| 153 | 8 | 16 |
| 154 | 15 | 6 |
| 155 | 39 | 47 |
| 156 | 39 | 4 |
| 157 | 35 | 26 |
| 158 | 27 | 38 |
| 159 | 43 | 40 |
| 160 | 14 | 23 |
| 161 | 10 | 10 |
| 162 | 15 | 33 |
| 163 | 35 | 72 |
| 164 | 60 | 39 |
| 165 | 55 | 31 |
| 166 | 47 | 30 |
| 167 | 16 | 7 |
| 168 | 0 | 6 |
| 169 | 0 | 8 |
| 170 | 0 | 8 |
| 171 | 0 | 2 |
| 172 | 2 | 17 |
| 173 | 10 | 28 |
| 174 | 28 | 31 |
| 175 | 33 | 30 |
| 176 | 36 | 0 |
| 177 | 19 | 10 |
| 178 | 1 | 18 |
| 179 | 0 | 16 |
| 180 | 1 | 3 |
| 181 | 1 | 4 |
| 182 | 1 | 5 |
| 183 | 1 | 6 |
| 184 | 1 | 5 |
| 185 | 1 | 3 |
| 186 | 1 | 4 |
| 187 | 1 | 4 |
| 188 | 1 | 6 |
| 189 | 8 | 18 |
| 190 | 20 | 51 |
| 191 | 49 | 19 |
| 192 | 41 | 13 |
| 193 | 31 | 16 |
| 194 | 28 | 21 |
| 195 | 21 | 17 |
| 196 | 31 | 21 |
| 197 | 21 | 8 |
| 198 | 0 | 14 |
| 199 | 0 | 12 |
| 200 | 3 | 8 |
| 201 | 3 | 22 |
| 202 | 12 | 20 |
| 203 | 14 | 20 |
| 204 | 16 | 17 |
| 205 | 20 | 18 |
| 206 | 27 | 34 |
| 207 | 32 | 33 |
| 208 | 41 | 31 |
| 209 | 43 | 31 |
| 210 | 37 | 33 |
| 211 | 26 | 18 |
| 212 | 18 | 29 |
| 213 | 14 | 51 |
| 214 | 13 | 11 |
| 215 | 12 | 9 |
| 216 | 15 | 33 |
| 217 | 20 | 25 |
| 218 | 25 | 17 |
| 219 | 31 | 29 |
| 220 | 36 | 66 |
| 221 | 66 | 40 |
| 222 | 50 | 13 |
| 223 | 16 | 24 |
| 224 | 26 | 50 |
| 225 | 64 | 23 |
| 226 | 81 | 20 |
| 227 | 83 | 11 |
| 228 | 79 | 23 |
| 229 | 76 | 31 |
| 230 | 68 | 24 |
| 231 | 59 | 33 |
| 232 | 59 | 3 |
| 233 | 25 | 7 |
| 234 | 21 | 10 |
| 235 | 20 | 19 |
| 236 | 4 | 10 |
| 237 | 5 | 7 |
| 238 | 4 | 5 |
| 239 | 4 | 6 |
| 240 | 4 | 6 |
| 241 | 4 | 5 |
| 242 | 7 | 5 |
| 243 | 16 | 28 |
| 244 | 28 | 25 |
| 245 | 52 | 53 |
| 246 | 50 | 8 |
| 247 | 26 | 40 |
| 248 | 48 | 29 |
| 249 | 54 | 39 |
| 250 | 60 | 42 |
| 251 | 48 | 18 |
| 252 | 54 | 51 |
| 253 | 88 | 90 |
| 254 | 103 | 84 |
| 255 | 103 | 85 |
| 256 | 102 | 84 |
| 257 | 58 | 66 |
| 258 | 64 | 97 |
| 259 | 56 | 80 |
| 260 | 51 | 67 |
| 261 | 52 | 96 |
| 262 | 63 | 62 |
| 263 | 71 | 6 |
| 264 | 33 | 16 |
| 265 | 47 | 45 |
| 266 | 43 | 56 |
| 267 | 42 | 27 |
| 268 | 42 | 64 |
| 269 | 75 | 74 |
| 270 | 68 | 96 |
| 271 | 86 | 61 |
| 272 | 66 | 0 |
| 273 | 37 | 0 |
| 274 | 45 | 37 |
| 275 | 68 | 96 |
| 276 | 80 | 97 |
| 277 | 92 | 96 |
| 278 | 90 | 97 |
| 279 | 82 | 96 |
| 280 | 94 | 81 |
| 281 | 90 | 85 |
| 282 | 96 | 65 |
| 283 | 70 | 96 |
| 284 | 55 | 95 |
| 285 | 70 | 96 |
| 286 | 79 | 96 |
| 287 | 81 | 71 |
| 288 | 71 | 60 |
| 289 | 92 | 65 |
| 290 | 82 | 63 |
| 291 | 61 | 47 |
| 292 | 52 | 37 |
| 293 | 24 | 0 |
| 294 | 20 | 7 |
| 295 | 39 | 48 |
| 296 | 39 | 54 |
| 297 | 63 | 58 |
| 298 | 53 | 31 |
| 299 | 51 | 24 |
| 300 | 48 | 40 |
| 301 | 39 | 0 |
| 302 | 35 | 18 |
| 303 | 36 | 16 |
| 304 | 29 | 17 |
| 305 | 28 | 21 |
| 306 | 31 | 15 |
| 307 | 31 | 10 |
| 308 | 43 | 19 |
| 309 | 49 | 63 |
| 310 | 78 | 61 |
| 311 | 78 | 46 |
| 312 | 66 | 65 |
| 313 | 78 | 97 |
| 314 | 84 | 63 |
| 315 | 57 | 26 |
| 316 | 36 | 22 |
| 317 | 20 | 34 |
| 318 | 19 | 8 |
| 319 | 9 | 10 |
| 320 | 5 | 5 |
| 321 | 7 | 11 |
| 322 | 15 | 15 |
| 323 | 12 | 9 |
| 324 | 13 | 27 |
| 325 | 15 | 28 |
| 326 | 16 | 28 |
| 327 | 16 | 31 |
| 328 | 15 | 20 |
| 329 | 17 | 0 |
| 330 | 20 | 34 |
| 331 | 21 | 25 |
| 332 | 20 | 0 |
| 333 | 23 | 25 |
| 334 | 30 | 58 |
| 335 | 63 | 96 |
| 336 | 83 | 60 |
| 337 | 61 | 0 |
| 338 | 26 | 0 |
| 339 | 29 | 44 |
| 340 | 68 | 97 |
| 341 | 80 | 97 |
| 342 | 88 | 97 |
| 343 | 99 | 88 |
| 344 | 102 | 86 |
| 345 | 100 | 82 |
| 346 | 74 | 79 |
| 347 | 57 | 79 |
| 348 | 76 | 97 |
| 349 | 84 | 97 |
| 350 | 86 | 97 |
| 351 | 81 | 98 |
| 352 | 83 | 83 |
| 353 | 65 | 96 |
| 354 | 93 | 72 |
| 355 | 63 | 60 |
| 356 | 72 | 49 |
| 357 | 56 | 27 |
| 358 | 29 | 0 |
| 359 | 18 | 13 |
| 360 | 25 | 11 |
| 361 | 28 | 24 |
| 362 | 34 | 53 |
| 363 | 65 | 83 |
| 364 | 80 | 44 |
| 365 | 77 | 46 |
| 366 | 76 | 50 |
| 367 | 45 | 52 |
| 368 | 61 | 98 |
| 369 | 61 | 69 |
| 370 | 63 | 49 |
| 371 | 32 | 0 |
| 372 | 10 | 8 |
| 373 | 17 | 7 |
| 374 | 16 | 13 |
| 375 | 11 | 6 |
| 376 | 9 | 5 |
| 377 | 9 | 12 |
| 378 | 12 | 46 |
| 379 | 15 | 30 |
| 380 | 26 | 28 |
| 381 | 13 | 9 |
| 382 | 16 | 21 |
| 383 | 24 | 4 |
| 384 | 36 | 43 |
| 385 | 65 | 85 |
| 386 | 78 | 66 |
| 387 | 63 | 39 |
| 388 | 32 | 34 |
| 389 | 46 | 55 |
| 390 | 47 | 42 |
| 391 | 42 | 39 |
| 392 | 27 | 0 |
| 393 | 14 | 5 |
| 394 | 14 | 14 |
| 395 | 24 | 54 |
| 396 | 60 | 90 |
| 397 | 53 | 66 |
| 398 | 70 | 48 |
| 399 | 77 | 93 |
| 400 | 79 | 67 |
| 401 | 46 | 65 |
| 402 | 69 | 98 |
| 403 | 80 | 97 |
| 404 | 74 | 97 |
| 405 | 75 | 98 |
| 406 | 56 | 61 |
| 407 | 42 | 0 |
| 408 | 36 | 32 |
| 409 | 34 | 43 |
| 410 | 68 | 83 |
| 411 | 102 | 48 |
| 412 | 62 | 0 |
| 413 | 41 | 39 |
| 414 | 71 | 86 |
| 415 | 91 | 52 |
| 416 | 89 | 55 |
| 417 | 89 | 56 |
| 418 | 88 | 58 |
| 419 | 78 | 69 |
| 420 | 98 | 39 |
| 421 | 64 | 61 |
| 422 | 90 | 34 |
| 423 | 88 | 38 |
| 424 | 97 | 62 |
| 425 | 100 | 53 |
| 426 | 81 | 58 |
| 427 | 74 | 51 |
| 428 | 76 | 57 |
| 429 | 76 | 72 |
| 430 | 85 | 72 |
| 431 | 84 | 60 |
| 432 | 83 | 72 |
| 433 | 83 | 72 |
| 434 | 86 | 72 |
| 435 | 89 | 72 |
| 436 | 86 | 72 |
| 437 | 87 | 72 |
| 438 | 88 | 72 |
| 439 | 88 | 71 |
| 440 | 87 | 72 |
| 441 | 85 | 71 |
| 442 | 88 | 72 |
| 443 | 88 | 72 |
| 444 | 84 | 72 |
| 445 | 83 | 73 |
| 446 | 77 | 73 |
| 447 | 74 | 73 |
| 448 | 76 | 72 |
| 449 | 46 | 77 |
| 450 | 78 | 62 |
| 451 | 79 | 35 |
| 452 | 82 | 38 |
| 453 | 81 | 41 |
| 454 | 79 | 37 |
| 455 | 78 | 35 |
| 456 | 78 | 38 |
| 457 | 78 | 46 |
| 458 | 75 | 49 |
| 459 | 73 | 50 |
| 460 | 79 | 58 |
| 461 | 79 | 71 |
| 462 | 83 | 44 |
| 463 | 53 | 48 |
| 464 | 40 | 48 |
| 465 | 51 | 75 |
| 466 | 75 | 72 |
| 467 | 89 | 67 |
| 468 | 93 | 60 |
| 469 | 89 | 73 |
| 470 | 86 | 73 |
| 471 | 81 | 73 |
| 472 | 78 | 73 |
| 473 | 78 | 73 |
| 474 | 76 | 73 |
| 475 | 79 | 73 |
| 476 | 82 | 73 |
| 477 | 86 | 73 |
| 478 | 88 | 72 |
| 479 | 92 | 71 |
| 480 | 97 | 54 |
| 481 | 73 | 43 |
| 482 | 36 | 64 |
| 483 | 63 | 31 |
| 484 | 78 | 1 |
| 485 | 69 | 27 |
| 486 | 67 | 28 |
| 487 | 72 | 9 |
| 488 | 71 | 9 |
| 489 | 78 | 36 |
| 490 | 81 | 56 |
| 491 | 75 | 53 |
| 492 | 60 | 45 |
| 493 | 50 | 37 |
| 494 | 66 | 41 |
| 495 | 51 | 61 |
| 496 | 68 | 47 |
| 497 | 29 | 42 |
| 498 | 24 | 73 |
| 499 | 64 | 71 |
| 500 | 90 | 71 |
| 501 | 100 | 61 |
| 502 | 94 | 73 |
| 503 | 84 | 73 |
| 504 | 79 | 73 |
| 505 | 75 | 72 |
| 506 | 78 | 73 |
| 507 | 80 | 73 |
| 508 | 81 | 73 |
| 509 | 81 | 73 |
| 510 | 83 | 73 |
| 511 | 85 | 73 |
| 512 | 84 | 73 |
| 513 | 85 | 73 |
| 514 | 86 | 73 |
| 515 | 85 | 73 |
| 516 | 85 | 73 |
| 517 | 85 | 72 |
| 518 | 85 | 73 |
| 519 | 83 | 73 |
| 520 | 79 | 73 |
| 521 | 78 | 73 |
| 522 | 81 | 73 |
| 523 | 82 | 72 |
| 524 | 94 | 56 |
| 525 | 66 | 48 |
| 526 | 35 | 71 |
| 527 | 51 | 44 |
| 528 | 60 | 23 |
| 529 | 64 | 10 |
| 530 | 63 | 14 |
| 531 | 70 | 37 |
| 532 | 76 | 45 |
| 533 | 78 | 18 |
| 534 | 76 | 51 |
| 535 | 75 | 33 |
| 536 | 81 | 17 |
| 537 | 76 | 45 |
| 538 | 76 | 30 |
| 539 | 80 | 14 |
| 540 | 71 | 18 |
| 541 | 71 | 14 |
| 542 | 71 | 11 |
| 543 | 65 | 2 |
| 544 | 31 | 26 |
| 545 | 24 | 72 |
| 546 | 64 | 70 |
| 547 | 77 | 62 |
| 548 | 80 | 68 |
| 549 | 83 | 53 |
| 550 | 83 | 50 |
| 551 | 83 | 50 |
| 552 | 85 | 43 |
| 553 | 86 | 45 |
| 554 | 89 | 35 |
| 555 | 82 | 61 |
| 556 | 87 | 50 |
| 557 | 85 | 55 |
| 558 | 89 | 49 |
| 559 | 87 | 70 |
| 560 | 91 | 39 |
| 561 | 72 | 3 |
| 562 | 43 | 25 |
| 563 | 30 | 60 |
| 564 | 40 | 45 |
| 565 | 37 | 32 |
| 566 | 37 | 32 |
| 567 | 43 | 70 |
| 568 | 70 | 54 |
| 569 | 77 | 47 |
| 570 | 79 | 66 |
| 571 | 85 | 53 |
| 572 | 83 | 57 |
| 573 | 86 | 52 |
| 574 | 85 | 51 |
| 575 | 70 | 39 |
| 576 | 50 | 5 |
| 577 | 38 | 36 |
| 578 | 30 | 71 |
| 579 | 75 | 53 |
| 580 | 84 | 40 |
| 581 | 85 | 42 |
| 582 | 86 | 49 |
| 583 | 86 | 57 |
| 584 | 89 | 68 |
| 585 | 99 | 61 |
| 586 | 77 | 29 |
| 587 | 81 | 72 |
| 588 | 89 | 69 |
| 589 | 49 | 56 |
| 590 | 79 | 70 |
| 591 | 104 | 59 |
| 592 | 103 | 54 |
| 593 | 102 | 56 |
| 594 | 102 | 56 |
| 595 | 103 | 61 |
| 596 | 102 | 64 |
| 597 | 103 | 60 |
| 598 | 93 | 72 |
| 599 | 86 | 73 |
| 600 | 76 | 73 |
| 601 | 59 | 49 |
| 602 | 46 | 22 |
| 603 | 40 | 65 |
| 604 | 72 | 31 |
| 605 | 72 | 27 |
| 606 | 67 | 44 |
| 607 | 68 | 37 |
| 608 | 67 | 42 |
| 609 | 68 | 50 |
| 610 | 77 | 43 |
| 611 | 58 | 4 |
| 612 | 22 | 37 |
| 613 | 57 | 69 |
| 614 | 68 | 38 |
| 615 | 73 | 2 |
| 616 | 40 | 14 |
| 617 | 42 | 38 |
| 618 | 64 | 69 |
| 619 | 64 | 74 |
| 620 | 67 | 73 |
| 621 | 65 | 73 |
| 622 | 68 | 73 |
| 623 | 65 | 49 |
| 624 | 81 | 0 |
| 625 | 37 | 25 |
| 626 | 24 | 69 |
| 627 | 68 | 71 |
| 628 | 70 | 71 |
| 629 | 76 | 70 |
| 630 | 71 | 72 |
| 631 | 73 | 69 |
| 632 | 76 | 70 |
| 633 | 77 | 72 |
| 634 | 77 | 72 |
| 635 | 77 | 72 |
| 636 | 77 | 70 |
| 637 | 76 | 71 |
| 638 | 76 | 71 |
| 639 | 77 | 71 |
| 640 | 77 | 71 |
| 641 | 78 | 70 |
| 642 | 77 | 70 |
| 643 | 77 | 71 |
| 644 | 79 | 72 |
| 645 | 78 | 70 |
| 646 | 80 | 70 |
| 647 | 82 | 71 |
| 648 | 84 | 71 |
| 649 | 83 | 71 |
| 650 | 83 | 73 |
| 651 | 81 | 70 |
| 652 | 80 | 71 |
| 653 | 78 | 71 |
| 654 | 76 | 70 |
| 655 | 76 | 70 |
| 656 | 76 | 71 |
| 657 | 79 | 71 |
| 658 | 78 | 71 |
| 659 | 81 | 70 |
| 660 | 83 | 72 |
| 661 | 84 | 71 |
| 662 | 86 | 71 |
| 663 | 87 | 71 |
| 664 | 92 | 72 |
| 665 | 91 | 72 |
| 666 | 90 | 71 |
| 667 | 90 | 71 |
| 668 | 91 | 71 |
| 669 | 90 | 70 |
| 670 | 90 | 72 |
| 671 | 91 | 71 |
| 672 | 90 | 71 |
| 673 | 90 | 71 |
| 674 | 92 | 72 |
| 675 | 93 | 69 |
| 676 | 90 | 70 |
| 677 | 93 | 72 |
| 678 | 91 | 70 |
| 679 | 89 | 71 |
| 680 | 91 | 71 |
| 681 | 90 | 71 |
| 682 | 90 | 71 |
| 683 | 92 | 71 |
| 684 | 91 | 71 |
| 685 | 93 | 71 |
| 686 | 93 | 68 |
| 687 | 98 | 68 |
| 688 | 98 | 67 |
| 689 | 100 | 69 |
| 690 | 99 | 68 |
| 691 | 100 | 71 |
| 692 | 99 | 68 |
| 693 | 100 | 69 |
| 694 | 102 | 72 |
| 695 | 101 | 69 |
| 696 | 100 | 69 |
| 697 | 102 | 71 |
| 698 | 102 | 71 |
| 699 | 102 | 69 |
| 700 | 102 | 71 |
| 701 | 102 | 68 |
| 702 | 100 | 69 |
| 703 | 102 | 70 |
| 704 | 102 | 68 |
| 705 | 102 | 70 |
| 706 | 102 | 72 |
| 707 | 102 | 68 |
| 708 | 102 | 69 |
| 709 | 100 | 68 |
| 710 | 102 | 71 |
| 711 | 101 | 64 |
| 712 | 102 | 69 |
| 713 | 102 | 69 |
| 714 | 101 | 69 |
| 715 | 102 | 64 |
| 716 | 102 | 69 |
| 717 | 102 | 68 |
| 718 | 102 | 70 |
| 719 | 102 | 69 |
| 720 | 102 | 70 |
| 721 | 102 | 70 |
| 722 | 102 | 62 |
| 723 | 104 | 38 |
| 724 | 104 | 15 |
| 725 | 102 | 24 |
| 726 | 102 | 45 |
| 727 | 102 | 47 |
| 728 | 104 | 40 |
| 729 | 101 | 52 |
| 730 | 103 | 32 |
| 731 | 102 | 50 |
| 732 | 103 | 30 |
| 733 | 103 | 44 |
| 734 | 102 | 40 |
| 735 | 103 | 43 |
| 736 | 103 | 41 |
| 737 | 102 | 46 |
| 738 | 103 | 39 |
| 739 | 102 | 41 |
| 740 | 103 | 41 |
| 741 | 102 | 38 |
| 742 | 103 | 39 |
| 743 | 102 | 46 |
| 744 | 104 | 46 |
| 745 | 103 | 49 |
| 746 | 102 | 45 |
| 747 | 103 | 42 |
| 748 | 103 | 46 |
| 749 | 103 | 38 |
| 750 | 102 | 48 |
| 751 | 103 | 35 |
| 752 | 102 | 48 |
| 753 | 103 | 49 |
| 754 | 102 | 48 |
| 755 | 102 | 46 |
| 756 | 103 | 47 |
| 757 | 102 | 49 |
| 758 | 102 | 42 |
| 759 | 102 | 52 |
| 760 | 102 | 57 |
| 761 | 102 | 55 |
| 762 | 102 | 61 |
| 763 | 102 | 61 |
| 764 | 102 | 58 |
| 765 | 103 | 58 |
| 766 | 102 | 59 |
| 767 | 102 | 54 |
| 768 | 102 | 63 |
| 769 | 102 | 61 |
| 770 | 103 | 55 |
| 771 | 102 | 60 |
| 772 | 102 | 72 |
| 773 | 103 | 56 |
| 774 | 102 | 55 |
| 775 | 102 | 67 |
| 776 | 103 | 56 |
| 777 | 84 | 42 |
| 778 | 48 | 7 |
| 779 | 48 | 6 |
| 780 | 48 | 6 |
| 781 | 48 | 7 |
| 782 | 48 | 6 |
| 783 | 48 | 7 |
| 784 | 67 | 21 |
| 785 | 105 | 59 |
| 786 | 105 | 96 |
| 787 | 105 | 74 |
| 788 | 105 | 66 |
| 789 | 105 | 62 |
| 790 | 105 | 66 |
| 791 | 89 | 41 |
| 792 | 52 | 5 |
| 793 | 48 | 5 |
| 794 | 48 | 7 |
| 795 | 48 | 5 |
| 796 | 48 | 6 |
| 797 | 48 | 4 |
| 798 | 52 | 6 |
| 799 | 51 | 5 |
| 800 | 51 | 6 |
| 801 | 51 | 6 |
| 802 | 52 | 5 |
| 803 | 52 | 5 |
| 804 | 57 | 44 |
| 805 | 98 | 90 |
| 806 | 105 | 94 |
| 807 | 105 | 100 |
| 808 | 105 | 98 |
| 809 | 105 | 95 |
| 810 | 105 | 96 |
| 811 | 105 | 92 |
| 812 | 104 | 97 |
| 813 | 100 | 85 |
| 814 | 94 | 74 |
| 815 | 87 | 62 |
| 816 | 81 | 50 |
| 817 | 81 | 46 |
| 818 | 80 | 39 |
| 819 | 80 | 32 |
| 820 | 81 | 28 |
| 821 | 80 | 26 |
| 822 | 80 | 23 |
| 823 | 80 | 23 |
| 824 | 80 | 20 |
| 825 | 81 | 19 |
| 826 | 80 | 18 |
| 827 | 81 | 17 |
| 828 | 80 | 20 |
| 829 | 81 | 24 |
| 830 | 81 | 21 |
| 831 | 80 | 26 |
| 832 | 80 | 24 |
| 833 | 80 | 23 |
| 834 | 80 | 22 |
| 835 | 81 | 21 |
| 836 | 81 | 24 |
| 837 | 81 | 24 |
| 838 | 81 | 22 |
| 839 | 81 | 22 |
| 840 | 81 | 21 |
| 841 | 81 | 31 |
| 842 | 81 | 27 |
| 843 | 80 | 26 |
| 844 | 80 | 26 |
| 845 | 81 | 25 |
| 846 | 80 | 21 |
| 847 | 81 | 20 |
| 848 | 83 | 21 |
| 849 | 83 | 15 |
| 850 | 83 | 12 |
| 851 | 83 | 9 |
| 852 | 83 | 8 |
| 853 | 83 | 7 |
| 854 | 83 | 6 |
| 855 | 83 | 6 |
| 856 | 83 | 6 |
| 857 | 83 | 6 |
| 858 | 83 | 6 |
| 859 | 76 | 5 |
| 860 | 49 | 8 |
| 861 | 51 | 7 |
| 862 | 51 | 20 |
| 863 | 78 | 52 |
| 864 | 80 | 38 |
| 865 | 81 | 33 |
| 866 | 83 | 29 |
| 867 | 83 | 22 |
| 868 | 83 | 16 |
| 869 | 83 | 12 |
| 870 | 83 | 9 |
| 871 | 83 | 8 |
| 872 | 83 | 7 |
| 873 | 83 | 6 |
| 874 | 83 | 6 |
| 875 | 83 | 6 |
| 876 | 83 | 6 |
| 877 | 83 | 6 |
| 878 | 59 | 4 |
| 879 | 50 | 5 |
| 880 | 51 | 5 |
| 881 | 51 | 5 |
| 882 | 51 | 5 |
| 883 | 50 | 5 |
| 884 | 50 | 5 |
| 885 | 50 | 5 |
| 886 | 50 | 5 |
| 887 | 50 | 5 |
| 888 | 51 | 5 |
| 889 | 51 | 5 |
| 890 | 51 | 5 |
| 891 | 63 | 50 |
| 892 | 81 | 34 |
| 893 | 81 | 25 |
| 894 | 81 | 29 |
| 895 | 81 | 23 |
| 896 | 80 | 24 |
| 897 | 81 | 24 |
| 898 | 81 | 28 |
| 899 | 81 | 27 |
| 900 | 81 | 22 |
| 901 | 81 | 19 |
| 902 | 81 | 17 |
| 903 | 81 | 17 |
| 904 | 81 | 17 |
| 905 | 81 | 15 |
| 906 | 80 | 15 |
| 907 | 80 | 28 |
| 908 | 81 | 22 |
| 909 | 81 | 24 |
| 910 | 81 | 19 |
| 911 | 81 | 21 |
| 912 | 81 | 20 |
| 913 | 83 | 26 |
| 914 | 80 | 63 |
| 915 | 80 | 59 |
| 916 | 83 | 100 |
| 917 | 81 | 73 |
| 918 | 83 | 53 |
| 919 | 80 | 76 |
| 920 | 81 | 61 |
| 921 | 80 | 50 |
| 922 | 81 | 37 |
| 923 | 82 | 49 |
| 924 | 83 | 37 |
| 925 | 83 | 25 |
| 926 | 83 | 17 |
| 927 | 83 | 13 |
| 928 | 83 | 10 |
| 929 | 83 | 8 |
| 930 | 83 | 7 |
| 931 | 83 | 7 |
| 932 | 83 | 6 |
| 933 | 83 | 6 |
| 934 | 83 | 6 |
| 935 | 71 | 5 |
| 936 | 49 | 24 |
| 937 | 69 | 64 |
| 938 | 81 | 50 |
| 939 | 81 | 43 |
| 940 | 81 | 42 |
| 941 | 81 | 31 |
| 942 | 81 | 30 |
| 943 | 81 | 35 |
| 944 | 81 | 28 |
| 945 | 81 | 27 |
| 946 | 80 | 27 |
| 947 | 81 | 31 |
| 948 | 81 | 41 |
| 949 | 81 | 41 |
| 950 | 81 | 37 |
| 951 | 81 | 43 |
| 952 | 81 | 34 |
| 953 | 81 | 31 |
| 954 | 81 | 26 |
| 955 | 81 | 23 |
| 956 | 81 | 27 |
| 957 | 81 | 38 |
| 958 | 81 | 40 |
| 959 | 81 | 39 |
| 960 | 81 | 27 |
| 961 | 81 | 33 |
| 962 | 80 | 28 |
| 963 | 81 | 34 |
| 964 | 83 | 72 |
| 965 | 81 | 49 |
| 966 | 81 | 51 |
| 967 | 80 | 55 |
| 968 | 81 | 48 |
| 969 | 81 | 36 |
| 970 | 81 | 39 |
| 971 | 81 | 38 |
| 972 | 80 | 41 |
| 973 | 81 | 30 |
| 974 | 81 | 23 |
| 975 | 81 | 19 |
| 976 | 81 | 25 |
| 977 | 81 | 29 |
| 978 | 83 | 47 |
| 979 | 81 | 90 |
| 980 | 81 | 75 |
| 981 | 80 | 60 |
| 982 | 81 | 48 |
| 983 | 81 | 41 |
| 984 | 81 | 30 |
| 985 | 80 | 24 |
| 986 | 81 | 20 |
| 987 | 81 | 21 |
| 988 | 81 | 29 |
| 989 | 81 | 29 |
| 990 | 81 | 27 |
| 991 | 81 | 23 |
| 992 | 81 | 25 |
| 993 | 81 | 26 |
| 994 | 81 | 22 |
| 995 | 81 | 20 |
| 996 | 81 | 17 |
| 997 | 81 | 23 |
| 998 | 83 | 65 |
| 999 | 81 | 54 |
| 1000 | 81 | 50 |
| 1001 | 81 | 41 |
| 1002 | 81 | 35 |
| 1003 | 81 | 37 |
| 1004 | 81 | 29 |
| 1005 | 81 | 28 |
| 1006 | 81 | 24 |
| 1007 | 81 | 19 |
| 1008 | 81 | 16 |
| 1009 | 80 | 16 |
| 1010 | 83 | 23 |
| 1011 | 83 | 17 |
| 1012 | 83 | 13 |
| 1013 | 83 | 27 |
| 1014 | 81 | 58 |
| 1015 | 81 | 60 |
| 1016 | 81 | 46 |
| 1017 | 80 | 41 |
| 1018 | 80 | 36 |
| 1019 | 81 | 26 |
| 1020 | 86 | 18 |
| 1021 | 82 | 35 |
| 1022 | 79 | 53 |
| 1023 | 82 | 30 |
| 1024 | 83 | 29 |
| 1025 | 83 | 32 |
| 1026 | 83 | 28 |
| 1027 | 76 | 60 |
| 1028 | 79 | 51 |
| 1029 | 86 | 26 |
| 1030 | 82 | 34 |
| 1031 | 84 | 25 |
| 1032 | 86 | 23 |
| 1033 | 85 | 22 |
| 1034 | 83 | 26 |
| 1035 | 83 | 25 |
| 1036 | 83 | 37 |
| 1037 | 84 | 14 |
| 1038 | 83 | 39 |
| 1039 | 76 | 70 |
| 1040 | 78 | 81 |
| 1041 | 75 | 71 |
| 1042 | 86 | 47 |
| 1043 | 83 | 35 |
| 1044 | 81 | 43 |
| 1045 | 81 | 41 |
| 1046 | 79 | 46 |
| 1047 | 80 | 44 |
| 1048 | 84 | 20 |
| 1049 | 79 | 31 |
| 1050 | 87 | 29 |
| 1051 | 82 | 49 |
| 1052 | 84 | 21 |
| 1053 | 82 | 56 |
| 1054 | 81 | 30 |
| 1055 | 85 | 21 |
| 1056 | 86 | 16 |
| 1057 | 79 | 52 |
| 1058 | 78 | 60 |
| 1059 | 74 | 55 |
| 1060 | 78 | 84 |
| 1061 | 80 | 54 |
| 1062 | 80 | 35 |
| 1063 | 82 | 24 |
| 1064 | 83 | 43 |
| 1065 | 79 | 49 |
| 1066 | 83 | 50 |
| 1067 | 86 | 12 |
| 1068 | 64 | 14 |
| 1069 | 24 | 14 |
| 1070 | 49 | 21 |
| 1071 | 77 | 48 |
| 1072 | 103 | 11 |
| 1073 | 98 | 48 |
| 1074 | 101 | 34 |
| 1075 | 99 | 39 |
| 1076 | 103 | 11 |
| 1077 | 103 | 19 |
| 1078 | 103 | 7 |
| 1079 | 103 | 13 |
| 1080 | 103 | 10 |
| 1081 | 102 | 13 |
| 1082 | 101 | 29 |
| 1083 | 102 | 25 |
| 1084 | 102 | 20 |
| 1085 | 96 | 60 |
| 1086 | 99 | 38 |
| 1087 | 102 | 24 |
| 1088 | 100 | 31 |
| 1089 | 100 | 28 |
| 1090 | 98 | 3 |
| 1091 | 102 | 26 |
| 1092 | 95 | 64 |
| 1093 | 102 | 23 |
| 1094 | 102 | 25 |
| 1095 | 98 | 42 |
| 1096 | 93 | 68 |
| 1097 | 101 | 25 |
| 1098 | 95 | 64 |
| 1099 | 101 | 35 |
| 1100 | 94 | 59 |
| 1101 | 97 | 37 |
| 1102 | 97 | 60 |
| 1103 | 93 | 98 |
| 1104 | 98 | 53 |
| 1105 | 103 | 13 |
| 1106 | 103 | 11 |
| 1107 | 103 | 11 |
| 1108 | 103 | 13 |
| 1109 | 103 | 10 |
| 1110 | 103 | 10 |
| 1111 | 103 | 11 |
| 1112 | 103 | 10 |
| 1113 | 103 | 10 |
| 1114 | 102 | 18 |
| 1115 | 102 | 31 |
| 1116 | 101 | 24 |
| 1117 | 102 | 19 |
| 1118 | 103 | 10 |
| 1119 | 102 | 12 |
| 1120 | 99 | 56 |
| 1121 | 96 | 59 |
| 1122 | 74 | 28 |
| 1123 | 66 | 62 |
| 1124 | 74 | 29 |
| 1125 | 64 | 74 |
| 1126 | 69 | 40 |
| 1127 | 76 | 2 |
| 1128 | 72 | 29 |
| 1129 | 66 | 65 |
| 1130 | 54 | 69 |
| 1131 | 69 | 56 |
| 1132 | 69 | 40 |
| 1133 | 73 | 54 |
| 1134 | 63 | 92 |
| 1135 | 61 | 67 |
| 1136 | 72 | 42 |
| 1137 | 78 | 2 |
| 1138 | 76 | 34 |
| 1139 | 67 | 80 |
| 1140 | 70 | 67 |
| 1141 | 53 | 70 |
| 1142 | 72 | 65 |
| 1143 | 60 | 57 |
| 1144 | 74 | 29 |
| 1145 | 69 | 31 |
| 1146 | 76 | 1 |
| 1147 | 74 | 22 |
| 1148 | 72 | 52 |
| 1149 | 62 | 96 |
| 1150 | 54 | 72 |
| 1151 | 72 | 28 |
| 1152 | 72 | 35 |
| 1153 | 64 | 68 |
| 1154 | 74 | 27 |
| 1155 | 76 | 14 |
| 1156 | 69 | 38 |
| 1157 | 66 | 59 |
| 1158 | 64 | 99 |
| 1159 | 51 | 86 |
| 1160 | 70 | 53 |
| 1161 | 72 | 36 |
| 1162 | 71 | 47 |
| 1163 | 70 | 42 |
| 1164 | 67 | 34 |
| 1165 | 74 | 2 |
| 1166 | 75 | 21 |
| 1167 | 74 | 15 |
| 1168 | 75 | 13 |
| 1169 | 76 | 10 |
| 1170 | 75 | 13 |
| 1171 | 75 | 10 |
| 1172 | 75 | 7 |
| 1173 | 75 | 13 |
| 1174 | 76 | 8 |
| 1175 | 76 | 7 |
| 1176 | 67 | 45 |
| 1177 | 75 | 13 |
| 1178 | 75 | 12 |
| 1179 | 73 | 21 |
| 1180 | 68 | 46 |
| 1181 | 74 | 8 |
| 1182 | 76 | 11 |
| 1183 | 76 | 14 |
| 1184 | 74 | 11 |
| 1185 | 74 | 18 |
| 1186 | 73 | 22 |
| 1187 | 74 | 20 |
| 1188 | 74 | 19 |
| 1189 | 70 | 22 |
| 1190 | 71 | 23 |
| 1191 | 73 | 19 |
| 1192 | 73 | 19 |
| 1193 | 72 | 20 |
| 1194 | 64 | 60 |
| 1195 | 70 | 39 |
| 1196 | 66 | 56 |
| 1197 | 68 | 64 |
| 1198 | 30 | 68 |
| 1199 | 70 | 38 |
| 1200 | 66 | 47 |
| 1201 | 76 | 14 |
| 1202 | 74 | 18 |
| 1203 | 69 | 46 |
| 1204 | 68 | 62 |
| 1205 | 68 | 62 |
| 1206 | 68 | 62 |
| 1207 | 68 | 62 |
| 1208 | 68 | 62 |
| 1209 | 68 | 62 |
| 1210 | 54 | 50 |
| 1211 | 41 | 37 |
| 1212 | 27 | 25 |
| 1213 | 14 | 12 |
| 1214 | 0 | 0 |
| 1215 | 0 | 0 |
| 1216 | 0 | 0 |
| 1217 | 0 | 0 |
| 1218 | 0 | 0 |
| 1219 | 0 | 0 |
| 1220 | 0 | 0 |
| 1221 | 0 | 0 |
| 1222 | 0 | 0 |
| 1223 | 0 | 0 |
| 1224 | 0 | 0 |
| 1225 | 0 | 0 |
| 1226 | 0 | 0 |
| 1227 | 0 | 0 |
| 1228 | 0 | 0 |
| 1229 | 0 | 0 |
| 1230 | 0 | 0 |
| 1231 | 0 | 0 |
| 1232 | 0 | 0 |
| 1233 | 0 | 0 |
| 1234 | 0 | 0 |
| 1235 | 0 | 0 |
| 1236 | 0 | 0 |
| 1237 | 0 | 0 |
| 1238 | 0 | 0 |

Aika (s)

Normalisoitu pyörimisnopeus (%)

Normalisoitu vääntömomentti (%)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0

0

17

0

0

18

0

0

19

0

0

20

0

0

21

0

0

22

0

0

23

0

0

24

1

3

25

1

3

26

1

3

27

1

3

28

1

3

29

1

3

30

1

6

31

1

6

32

2

1

33

4

13

34

7

18

35

9

21

36

17

20

37

33

42

38

57

46

39

44

33

40

31

0

41

22

27

42

33

43

43

80

49

44

105

47

45

98

70

46

104

36

47

104

65

48

96

71

49

101

62

50

102

51

51

102

50

52

102

46

53

102

41

54

102

31

55

89

2

56

82

0

57

47

1

58

23

1

59

1

3

60

1

8

61

1

3

62

1

5

63

1

6

64

1

4

65

1

4

66

0

6

67

1

4

68

9

21

69

25

56

70

64

26

71

60

31

72

63

20

73

62

24

74

64

8

75

58

44

76

65

10

77

65

12

78

68

23

79

69

30

80

71

30

81

74

15

82

71

23

83

73

20

84

73

21

85

73

19

86

70

33

87

70

34

88

65

47

89

66

47

90

64

53

91

65

45

92

66

38

93

67

49

94

69

39

95

69

39

96

66

42

97

71

29

98

75

29

99

72

23

100

74

22

101

75

24

102

73

30

103

74

24

104

77

6

105

76

12

106

74

39

107

72

30

108

75

22

109

78

64

110

102

34

111

103

28

112

103

28

113

103

19

114

103

32

115

104

25

116

103

38

117

103

39

118

103

34

119

102

44

120

103

38

121

102

43

122

103

34

123

102

41

124

103

44

125

103

37

126

103

27

127

104

13

128

104

30

129

104

19

130

103

28

131

104

40

132

104

32

133

101

63

134

102

54

135

102

52

136

102

51

137

103

40

138

104

34

139

102

36

140

104

44

141

103

44

142

104

33

143

102

27

144

103

26

145

79

53

146

51

37

147

24

23

148

13

33

149

19

55

150

45

30

151

34

7

152

14

4

153

8

16

154

15

6

155

39

47

156

39

4

157

35

26

158

27

38

159

43

40

160

14

23

161

10

10

162

15

33

163

35

72

164

60

39

165

55

31

166

47

30

167

16

7

168

0

6

169

0

8

170

0

8

171

0

2

172

2

17

173

10

28

174

28

31

175

33

30

176

36

0

177

19

10

178

1

18

179

0

16

180

1

3

181

1

4

182

1

5

183

1

6

184

1

5

185

1

3

186

1

4

187

1

4

188

1

6

189

8

18

190

20

51

191

49

19

192

41

13

193

31

16

194

28

21

195

21

17

196

31

21

197

21

8

198

0

14

199

0

12

200

3

8

201

3

22

202

12

20

203

14

20

204

16

17

205

20

18

206

27

34

207

32

33

208

41

31

209

43

31

210

37

33

211

26

18

212

18

29

213

14

51

214

13

11

215

12

9

216

15

33

217

20

25

218

25

17

219

31

29

220

36

66

221

66

40

222

50

13

223

16

24

224

26

50

225

64

23

226

81

20

227

83

11

228

79

23

229

76

31

230

68

24

231

59

33

232

59

3

233

25

7

234

21

10

235

20

19

236

4

10

237

5

7

238

4

5

239

4

6

240

4

6

241

4

5

242

7

5

243

16

28

244

28

25

245

52

53

246

50

8

247

26

40

248

48

29

249

54

39

250

60

42

251

48

18

252

54

51

253

88

90

254

103

84

255

103

85

256

102

84

257

58

66

258

64

97

259

56

80

260

51

67

261

52

96

262

63

62

263

71

6

264

33

16

265

47

45

266

43

56

267

42

27

268

42

64

269

75

74

270

68

96

271

86

61

272

66

0

273

37

0

274

45

37

275

68

96

276

80

97

277

92

96

278

90

97

279

82

96

280

94

81

281

90

85

282

96

65

283

70

96

284

55

95

285

70

96

286

79

96

287

81

71

288

71

60

289

92

65

290

82

63

291

61

47

292

52

37

293

24

0

294

20

7

295

39

48

296

39

54

297

63

58

298

53

31

299

51

24

300

48

40

301

39

0

302

35

18

303

36

16

304

29

17

305

28

21

306

31

15

307

31

10

308

43

19

309

49

63

310

78

61

311

78

46

312

66

65

313

78

97

314

84

63

315

57

26

316

36

22

317

20

34

318

19

8

319

9

10

320

5

5

321

7

11

322

15

15

323

12

9

324

13

27

325

15

28

326

16

28

327

16

31

328

15

20

329

17

0

330

20

34

331

21

25

332

20

0

333

23

25

334

30

58

335

63

96

336

83

60

337

61

0

338

26

0

339

29

44

340

68

97

341

80

97

342

88

97

343

99

88

344

102

86

345

100

82

346

74

79

347

57

79

348

76

97

349

84

97

350

86

97

351

81

98

352

83

83

353

65

96

354

93

72

355

63

60

356

72

49

357

56

27

358

29

0

359

18

13

360

25

11

361

28

24

362

34

53

363

65

83

364

80

44

365

77

46

366

76

50

367

45

52

368

61

98

369

61

69

370

63

49

371

32

0

372

10

8

373

17

7

374

16

13

375

11

6

376

9

5

377

9

12

378

12

46

379

15

30

380

26

28

381

13

9

382

16

21

383

24

4

384

36

43

385

65

85

386

78

66

387

63

39

388

32

34

389

46

55

390

47

42

391

42

39

392

27

0

393

14

5

394

14

14

395

24

54

396

60

90

397

53

66

398

70

48

399

77

93

400

79

67

401

46

65

402

69

98

403

80

97

404

74

97

405

75

98

406

56

61

407

42

0

408

36

32

409

34

43

410

68

83

411

102

48

412

62

0

413

41

39

414

71

86

415

91

52

416

89

55

417

89

56

418

88

58

419

78

69

420

98

39

421

64

61

422

90

34

423

88

38

424

97

62

425

100

53

426

81

58

427

74

51

428

76

57

429

76

72

430

85

72

431

84

60

432

83

72

433

83

72

434

86

72

435

89

72

436

86

72

437

87

72

438

88

72

439

88

71

440

87

72

441

85

71

442

88

72

443

88

72

444

84

72

445

83

73

446

77

73

447

74

73

448

76

72

449

46

77

450

78

62

451

79

35

452

82

38

453

81

41

454

79

37

455

78

35

456

78

38

457

78

46

458

75

49

459

73

50

460

79

58

461

79

71

462

83

44

463

53

48

464

40

48

465

51

75

466

75

72

467

89

67

468

93

60

469

89

73

470

86

73

471

81

73

472

78

73

473

78

73

474

76

73

475

79

73

476

82

73

477

86

73

478

88

72

479

92

71

480

97

54

481

73

43

482

36

64

483

63

31

484

78

1

485

69

27

486

67

28

487

72

9

488

71

9

489

78

36

490

81

56

491

75

53

492

60

45

493

50

37

494

66

41

495

51

61

496

68

47

497

29

42

498

24

73

499

64

71

500

90

71

501

100

61

502

94

73

503

84

73

504

79

73

505

75

72

506

78

73

507

80

73

508

81

73

509

81

73

510

83

73

511

85

73

512

84

73

513

85

73

514

86

73

515

85

73

516

85

73

517

85

72

518

85

73

519

83

73

520

79

73

521

78

73

522

81

73

523

82

72

524

94

56

525

66

48

526

35

71

527

51

44

528

60

23

529

64

10

530

63

14

531

70

37

532

76

45

533

78

18

534

76

51

535

75

33

536

81

17

537

76

45

538

76

30

539

80

14

540

71

18

541

71

14

542

71

11

543

65

2

544

31

26

545

24

72

546

64

70

547

77

62

548

80

68

549

83

53

550

83

50

551

83

50

552

85

43

553

86

45

554

89

35

555

82

61

556

87

50

557

85

55

558

89

49

559

87

70

560

91

39

561

72

3

562

43

25

563

30

60

564

40

45

565

37

32

566

37

32

567

43

70

568

70

54

569

77

47

570

79

66

571

85

53

572

83

57

573

86

52

574

85

51

575

70

39

576

50

5

577

38

36

578

30

71

579

75

53

580

84

40

581

85

42

582

86

49

583

86

57

584

89

68

585

99

61

586

77

29

587

81

72

588

89

69

589

49

56

590

79

70

591

104

59

592

103

54

593

102

56

594

102

56

595

103

61

596

102

64

597

103

60

598

93

72

599

86

73

600

76

73

601

59

49

602

46

22

603

40

65

604

72

31

605

72

27

606

67

44

607

68

37

608

67

42

609

68

50

610

77

43

611

58

4

612

22

37

613

57

69

614

68

38

615

73

2

616

40

14

617

42

38

618

64

69

619

64

74

620

67

73

621

65

73

622

68

73

623

65

49

624

81

0

625

37

25

626

24

69

627

68

71

628

70

71

629

76

70

630

71

72

631

73

69

632

76

70

633

77

72

634

77

72

635

77

72

636

77

70

637

76

71

638

76

71

639

77

71

640

77

71

641

78

70

642

77

70

643

77

71

644

79

72

645

78

70

646

80

70

647

82

71

648

84

71

649

83

71

650

83

73

651

81

70

652

80

71

653

78

71

654

76

70

655

76

70

656

76

71

657

79

71

658

78

71

659

81

70

660

83

72

661

84

71

662

86

71

663

87

71

664

92

72

665

91

72

666

90

71

667

90

71

668

91

71

669

90

70

670

90

72

671

91

71

672

90

71

673

90

71

674

92

72

675

93

69

676

90

70

677

93

72

678

91

70

679

89

71

680

91

71

681

90

71

682

90

71

683

92

71

684

91

71

685

93

71

686

93

68

687

98

68

688

98

67

689

100

69

690

99

68

691

100

71

692

99

68

693

100

69

694

102

72

695

101

69

696

100

69

697

102

71

698

102

71

699

102

69

700

102

71

701

102

68

702

100

69

703

102

70

704

102

68

705

102

70

706

102

72

707

102

68

708

102

69

709

100

68

710

102

71

711

101

64

712

102

69

713

102

69

714

101

69

715

102

64

716

102

69

717

102

68

718

102

70

719

102

69

720

102

70

721

102

70

722

102

62

723

104

38

724

104

15

725

102

24

726

102

45

727

102

47

728

104

40

729

101

52

730

103

32

731

102

50

732

103

30

733

103

44

734

102

40

735

103

43

736

103

41

737

102

46

738

103

39

739

102

41

740

103

41

741

102

38

742

103

39

743

102

46

744

104

46

745

103

49

746

102

45

747

103

42

748

103

46

749

103

38

750

102

48

751

103

35

752

102

48

753

103

49

754

102

48

755

102

46

756

103

47

757

102

49

758

102

42

759

102

52

760

102

57

761

102

55

762

102

61

763

102

61

764

102

58

765

103

58

766

102

59

767

102

54

768

102

63

769

102

61

770

103

55

771

102

60

772

102

72

773

103

56

774

102

55

775

102

67

776

103

56

777

84

42

778

48

7

779

48

6

780

48

6

781

48

7

782

48

6

783

48

7

784

67

21

785

105

59

786

105

96

787

105

74

788

105

66

789

105

62

790

105

66

791

89

41

792

52

5

793

48

5

794

48

7

795

48

5

796

48

6

797

48

4

798

52

6

799

51

5

800

51

6

801

51

6

802

52

5

803

52

5

804

57

44

805

98

90

806

105

94

807

105

100

808

105

98

809

105

95

810

105

96

811

105

92

812

104

97

813

100

85

814

94

74

815

87

62

816

81

50

817

81

46

818

80

39

819

80

32

820

81

28

821

80

26

822

80

23

823

80

23

824

80

20

825

81

19

826

80

18

827

81

17

828

80

20

829

81

24

830

81

21

831

80

26

832

80

24

833

80

23

834

80

22

835

81

21

836

81

24

837

81

24

838

81

22

839

81

22

840

81

21

841

81

31

842

81

27

843

80

26

844

80

26

845

81

25

846

80

21

847

81

20

848

83

21

849

83

15

850

83

12

851

83

9

852

83

8

853

83

7

854

83

6

855

83

6

856

83

6

857

83

6

858

83

6

859

76

5

860

49

8

861

51

7

862

51

20

863

78

52

864

80

38

865

81

33

866

83

29

867

83

22

868

83

16

869

83

12

870

83

9

871

83

8

872

83

7

873

83

6

874

83

6

875

83

6

876

83

6

877

83

6

878

59

4

879

50

5

880

51

5

881

51

5

882

51

5

883

50

5

884

50

5

885

50

5

886

50

5

887

50

5

888

51

5

889

51

5

890

51

5

891

63

50

892

81

34

893

81

25

894

81

29

895

81

23

896

80

24

897

81

24

898

81

28

899

81

27

900

81

22

901

81

19

902

81

17

903

81

17

904

81

17

905

81

15

906

80

15

907

80

28

908

81

22

909

81

24

910

81

19

911

81

21

912

81

20

913

83

26

914

80

63

915

80

59

916

83

100

917

81

73

918

83

53

919

80

76

920

81

61

921

80

50

922

81

37

923

82

49

924

83

37

925

83

25

926

83

17

927

83

13

928

83

10

929

83

8

930

83

7

931

83

7

932

83

6

933

83

6

934

83

6

935

71

5

936

49

24

937

69

64

938

81

50

939

81

43

940

81

42

941

81

31

942

81

30

943

81

35

944

81

28

945

81

27

946

80

27

947

81

31

948

81

41

949

81

41

950

81

37

951

81

43

952

81

34

953

81

31

954

81

26

955

81

23

956

81

27

957

81

38

958

81

40

959

81

39

960

81

27

961

81

33

962

80

28

963

81

34

964

83

72

965

81

49

966

81

51

967

80

55

968

81

48

969

81

36

970

81

39

971

81

38

972

80

41

973

81

30

974

81

23

975

81

19

976

81

25

977

81

29

978

83

47

979

81

90

980

81

75

981

80

60

982

81

48

983

81

41

984

81

30

985

80

24

986

81

20

987

81

21

988

81

29

989

81

29

990

81

27

991

81

23

992

81

25

993

81

26

994

81

22

995

81

20

996

81

17

997

81

23

998

83

65

999

81

54

1000

81

50

1001

81

41

1002

81

35

1003

81

37

1004

81

29

1005

81

28

1006

81

24

1007

81

19

1008

81

16

1009

80

16

1010

83

23

1011

83

17

1012

83

13

1013

83

27

1014

81

58

1015

81

60

1016

81

46

1017

80

41

1018

80

36

1019

81

26

1020

86

18

1021

82

35

1022

79

53

1023

82

30

1024

83

29

1025

83

32

1026

83

28

1027

76

60

1028

79

51

1029

86

26

1030

82

34

1031

84

25

1032

86

23

1033

85

22

1034

83

26

1035

83

25

1036

83

37

1037

84

14

1038

83

39

1039

76

70

1040

78

81

1041

75

71

1042

86

47

1043

83

35

1044

81

43

1045

81

41

1046

79

46

1047

80

44

1048

84

20

1049

79

31

1050

87

29

1051

82

49

1052

84

21

1053

82

56

1054

81

30

1055

85

21

1056

86

16

1057

79

52

1058

78

60

1059

74

55

1060

78

84

1061

80

54

1062

80

35

1063

82

24

1064

83

43

1065

79

49

1066

83

50

1067

86

12

1068

64

14

1069

24

14

1070

49

21

1071

77

48

1072

103

11

1073

98

48

1074

101

34

1075

99

39

1076

103

11

1077

103

19

1078

103

7

1079

103

13

1080

103

10

1081

102

13

1082

101

29

1083

102

25

1084

102

20

1085

96

60

1086

99

38

1087

102

24

1088

100

31

1089

100

28

1090

98

3

1091

102

26

1092

95

64

1093

102

23

1094

102

25

1095

98

42

1096

93

68

1097

101

25

1098

95

64

1099

101

35

1100

94

59

1101

97

37

1102

97

60

1103

93

98

1104

98

53

1105

103

13

1106

103

11

1107

103

11

1108

103

13

1109

103

10

1110

103

10

1111

103

11

1112

103

10

1113

103

10

1114

102

18

1115

102

31

1116

101

24

1117

102

19

1118

103

10

1119

102

12

1120

99

56

1121

96

59

1122

74

28

1123

66

62

1124

74

29

1125

64

74

1126

69

40

1127

76

2

1128

72

29

1129

66

65

1130

54

69

1131

69

56

1132

69

40

1133

73

54

1134

63

92

1135

61

67

1136

72

42

1137

78

2

1138

76

34

1139

67

80

1140

70

67

1141

53

70

1142

72

65

1143

60

57

1144

74

29

1145

69

31

1146

76

1

1147

74

22

1148

72

52

1149

62

96

1150

54

72

1151

72

28

1152

72

35

1153

64

68

1154

74

27

1155

76

14

1156

69

38

1157

66

59

1158

64

99

1159

51

86

1160

70

53

1161

72

36

1162

71

47

1163

70

42

1164

67

34

1165

74

2

1166

75

21

1167

74

15

1168

75

13

1169

76

10

1170

75

13

1171

75

10

1172

75

7

1173

75

13

1174

76

8

1175

76

7

1176

67

45

1177

75

13

1178

75

12

1179

73

21

1180

68

46

1181

74

8

1182

76

11

1183

76

14

1184

74

11

1185

74

18

1186

73

22

1187

74

20

1188

74

19

1189

70

22

1190

71

23

1191

73

19

1192

73

19

1193

72

20

1194

64

60

1195

70

39

1196

66

56

1197

68

64

1198

30

68

1199

70

38

1200

66

47

1201

76

14

1202

74

18

1203

69

46

1204

68

62

1205

68

62

1206

68

62

1207

68

62

1208

68

62

1209

68

62

1210

54

50

1211

41

37

1212

27

25

1213

14

12

1214

0

0

1215

0

0

1216

0

0

1217

0

0

1218

0

0

1219

0

0

1220

0

0

1221

0

0

1222

0

0

1223

0

0

1224

0

0

1225

0

0

1226

0

0

1227

0

0

1228

0

0

1229

0

0

1230

0

0

1231

0

0

1232

0

0

1233

0

0

1234

0

0

1235

0

0

1236

0

0

1237

0

0

1238

0

0

Moottorin dynamometriajo LSI-NRTC-testissä

| Aika (s) | Normalisoitu pyörimisnopeus (%) | Normalisoitu vääntömomentti (%) |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 | 0 |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 1 | 8 |
| 10 | 6 | 54 |
| 11 | 8 | 61 |
| 12 | 34 | 59 |
| 13 | 22 | 46 |
| 14 | 5 | 51 |
| 15 | 18 | 51 |
| 16 | 31 | 50 |
| 17 | 30 | 56 |
| 18 | 31 | 49 |
| 19 | 25 | 66 |
| 20 | 58 | 55 |
| 21 | 43 | 31 |
| 22 | 16 | 45 |
| 23 | 24 | 38 |
| 24 | 24 | 27 |
| 25 | 30 | 33 |
| 26 | 45 | 65 |
| 27 | 50 | 49 |
| 28 | 23 | 42 |
| 29 | 13 | 42 |
| 30 | 9 | 45 |
| 31 | 23 | 30 |
| 32 | 37 | 45 |
| 33 | 44 | 50 |
| 34 | 49 | 52 |
| 35 | 55 | 49 |
| 36 | 61 | 46 |
| 37 | 66 | 38 |
| 38 | 42 | 33 |
| 39 | 17 | 41 |
| 40 | 17 | 37 |
| 41 | 7 | 50 |
| 42 | 20 | 32 |
| 43 | 5 | 55 |
| 44 | 30 | 42 |
| 45 | 44 | 53 |
| 46 | 45 | 56 |
| 47 | 41 | 52 |
| 48 | 24 | 41 |
| 49 | 15 | 40 |
| 50 | 11 | 44 |
| 51 | 32 | 31 |
| 52 | 38 | 54 |
| 53 | 38 | 47 |
| 54 | 9 | 55 |
| 55 | 10 | 50 |
| 56 | 33 | 55 |
| 57 | 48 | 56 |
| 58 | 49 | 47 |
| 59 | 33 | 44 |
| 60 | 52 | 43 |
| 61 | 55 | 43 |
| 62 | 59 | 38 |
| 63 | 44 | 28 |
| 64 | 24 | 37 |
| 65 | 12 | 44 |
| 66 | 9 | 47 |
| 67 | 12 | 52 |
| 68 | 34 | 21 |
| 69 | 29 | 44 |
| 70 | 44 | 54 |
| 71 | 54 | 62 |
| 72 | 62 | 57 |
| 73 | 72 | 56 |
| 74 | 88 | 71 |
| 75 | 100 | 69 |
| 76 | 100 | 34 |
| 77 | 100 | 42 |
| 78 | 100 | 54 |
| 79 | 100 | 58 |
| 80 | 100 | 38 |
| 81 | 83 | 17 |
| 82 | 61 | 15 |
| 83 | 43 | 22 |
| 84 | 24 | 35 |
| 85 | 16 | 39 |
| 86 | 15 | 45 |
| 87 | 32 | 34 |
| 88 | 14 | 42 |
| 89 | 8 | 48 |
| 90 | 5 | 51 |
| 91 | 10 | 41 |
| 92 | 12 | 37 |
| 93 | 4 | 47 |
| 94 | 3 | 49 |
| 95 | 3 | 50 |
| 96 | 4 | 49 |
| 97 | 4 | 48 |
| 98 | 8 | 43 |
| 99 | 2 | 51 |
| 100 | 5 | 46 |
| 101 | 8 | 41 |
| 102 | 4 | 47 |
| 103 | 3 | 49 |
| 104 | 6 | 45 |
| 105 | 3 | 48 |
| 106 | 10 | 42 |
| 107 | 18 | 27 |
| 108 | 3 | 50 |
| 109 | 11 | 41 |
| 110 | 34 | 29 |
| 111 | 51 | 57 |
| 112 | 67 | 63 |
| 113 | 61 | 32 |
| 114 | 44 | 31 |
| 115 | 48 | 54 |
| 116 | 69 | 65 |
| 117 | 85 | 65 |
| 118 | 81 | 29 |
| 119 | 74 | 21 |
| 120 | 62 | 23 |
| 121 | 76 | 58 |
| 122 | 96 | 75 |
| 123 | 100 | 77 |
| 124 | 100 | 27 |
| 125 | 100 | 79 |
| 126 | 100 | 79 |
| 127 | 100 | 81 |
| 128 | 100 | 57 |
| 129 | 99 | 52 |
| 130 | 81 | 35 |
| 131 | 69 | 29 |
| 132 | 47 | 22 |
| 133 | 34 | 28 |
| 134 | 27 | 37 |
| 135 | 83 | 60 |
| 136 | 100 | 74 |
| 137 | 100 | 7 |
| 138 | 100 | 2 |
| 139 | 70 | 18 |
| 140 | 23 | 39 |
| 141 | 5 | 54 |
| 142 | 11 | 40 |
| 143 | 11 | 34 |
| 144 | 11 | 41 |
| 145 | 19 | 25 |
| 146 | 16 | 32 |
| 147 | 20 | 31 |
| 148 | 21 | 38 |
| 149 | 21 | 42 |
| 150 | 9 | 51 |
| 151 | 4 | 49 |
| 152 | 2 | 51 |
| 153 | 1 | 58 |
| 154 | 21 | 57 |
| 155 | 29 | 47 |
| 156 | 33 | 45 |
| 157 | 16 | 49 |
| 158 | 38 | 45 |
| 159 | 37 | 43 |
| 160 | 35 | 42 |
| 161 | 39 | 43 |
| 162 | 51 | 49 |
| 163 | 59 | 55 |
| 164 | 65 | 54 |
| 165 | 76 | 62 |
| 166 | 84 | 59 |
| 167 | 83 | 29 |
| 168 | 67 | 35 |
| 169 | 84 | 54 |
| 170 | 90 | 58 |
| 171 | 93 | 43 |
| 172 | 90 | 29 |
| 173 | 66 | 19 |
| 174 | 52 | 16 |
| 175 | 49 | 17 |
| 176 | 56 | 38 |
| 177 | 73 | 71 |
| 178 | 86 | 80 |
| 179 | 96 | 75 |
| 180 | 89 | 27 |
| 181 | 66 | 17 |
| 182 | 50 | 18 |
| 183 | 36 | 25 |
| 184 | 36 | 24 |
| 185 | 38 | 40 |
| 186 | 40 | 50 |
| 187 | 27 | 48 |
| 188 | 19 | 48 |
| 189 | 23 | 50 |
| 190 | 19 | 45 |
| 191 | 6 | 51 |
| 192 | 24 | 48 |
| 193 | 49 | 67 |
| 194 | 47 | 49 |
| 195 | 22 | 44 |
| 196 | 25 | 40 |
| 197 | 38 | 54 |
| 198 | 43 | 55 |
| 199 | 40 | 52 |
| 200 | 14 | 49 |
| 201 | 11 | 45 |
| 202 | 7 | 48 |
| 203 | 26 | 41 |
| 204 | 41 | 59 |
| 205 | 53 | 60 |
| 206 | 44 | 54 |
| 207 | 22 | 40 |
| 208 | 24 | 41 |
| 209 | 32 | 53 |
| 210 | 44 | 74 |
| 211 | 57 | 25 |
| 212 | 22 | 49 |
| 213 | 29 | 45 |
| 214 | 19 | 37 |
| 215 | 14 | 43 |
| 216 | 36 | 40 |
| 217 | 43 | 63 |
| 218 | 42 | 49 |
| 219 | 15 | 50 |
| 220 | 19 | 44 |
| 221 | 47 | 59 |
| 222 | 67 | 80 |
| 223 | 76 | 74 |
| 224 | 87 | 66 |
| 225 | 98 | 61 |
| 226 | 100 | 38 |
| 227 | 97 | 27 |
| 228 | 100 | 53 |
| 229 | 100 | 72 |
| 230 | 100 | 49 |
| 231 | 100 | 4 |
| 232 | 100 | 13 |
| 233 | 87 | 15 |
| 234 | 53 | 26 |
| 235 | 33 | 27 |
| 236 | 39 | 19 |
| 237 | 51 | 33 |
| 238 | 67 | 54 |
| 239 | 83 | 60 |
| 240 | 95 | 52 |
| 241 | 100 | 50 |
| 242 | 100 | 36 |
| 243 | 100 | 25 |
| 244 | 85 | 16 |
| 245 | 62 | 16 |
| 246 | 40 | 26 |
| 247 | 56 | 39 |
| 248 | 81 | 75 |
| 249 | 98 | 86 |
| 250 | 100 | 76 |
| 251 | 100 | 51 |
| 252 | 100 | 78 |
| 253 | 100 | 83 |
| 254 | 100 | 100 |
| 255 | 100 | 66 |
| 256 | 100 | 85 |
| 257 | 100 | 72 |
| 258 | 100 | 45 |
| 259 | 98 | 58 |
| 260 | 60 | 30 |
| 261 | 43 | 32 |
| 262 | 71 | 36 |
| 263 | 44 | 32 |
| 264 | 24 | 38 |
| 265 | 42 | 17 |
| 266 | 22 | 51 |
| 267 | 13 | 53 |
| 268 | 23 | 45 |
| 269 | 29 | 50 |
| 270 | 28 | 42 |
| 271 | 21 | 55 |
| 272 | 34 | 57 |
| 273 | 44 | 47 |
| 274 | 19 | 46 |
| 275 | 13 | 44 |
| 276 | 25 | 36 |
| 277 | 43 | 51 |
| 278 | 55 | 73 |
| 279 | 68 | 72 |
| 280 | 76 | 63 |
| 281 | 80 | 45 |
| 282 | 83 | 40 |
| 283 | 78 | 26 |
| 284 | 60 | 20 |
| 285 | 47 | 19 |
| 286 | 52 | 25 |
| 287 | 36 | 30 |
| 288 | 40 | 26 |
| 289 | 45 | 34 |
| 290 | 47 | 35 |
| 291 | 42 | 28 |
| 292 | 46 | 38 |
| 293 | 48 | 44 |
| 294 | 68 | 61 |
| 295 | 70 | 47 |
| 296 | 48 | 28 |
| 297 | 42 | 22 |
| 298 | 31 | 29 |
| 299 | 22 | 35 |
| 300 | 28 | 28 |
| 301 | 46 | 46 |
| 302 | 62 | 69 |
| 303 | 76 | 81 |
| 304 | 88 | 85 |
| 305 | 98 | 81 |
| 306 | 100 | 74 |
| 307 | 100 | 13 |
| 308 | 100 | 11 |
| 309 | 100 | 17 |
| 310 | 99 | 3 |
| 311 | 80 | 7 |
| 312 | 62 | 11 |
| 313 | 63 | 11 |
| 314 | 64 | 16 |
| 315 | 69 | 43 |
| 316 | 81 | 67 |
| 317 | 93 | 74 |
| 318 | 100 | 72 |
| 319 | 94 | 27 |
| 320 | 73 | 15 |
| 321 | 40 | 33 |
| 322 | 40 | 52 |
| 323 | 50 | 50 |
| 324 | 11 | 53 |
| 325 | 12 | 45 |
| 326 | 5 | 50 |
| 327 | 1 | 55 |
| 328 | 7 | 55 |
| 329 | 62 | 60 |
| 330 | 80 | 28 |
| 331 | 23 | 37 |
| 332 | 39 | 58 |
| 333 | 47 | 24 |
| 334 | 59 | 51 |
| 335 | 58 | 68 |
| 336 | 36 | 52 |
| 337 | 18 | 42 |
| 338 | 36 | 52 |
| 339 | 59 | 73 |
| 340 | 72 | 85 |
| 341 | 85 | 92 |
| 342 | 99 | 90 |
| 343 | 100 | 72 |
| 344 | 100 | 18 |
| 345 | 100 | 76 |
| 346 | 100 | 64 |
| 347 | 100 | 87 |
| 348 | 100 | 97 |
| 349 | 100 | 84 |
| 350 | 100 | 100 |
| 351 | 100 | 91 |
| 352 | 100 | 83 |
| 353 | 100 | 93 |
| 354 | 100 | 100 |
| 355 | 94 | 43 |
| 356 | 72 | 10 |
| 357 | 77 | 3 |
| 358 | 48 | 2 |
| 359 | 29 | 5 |
| 360 | 59 | 19 |
| 361 | 63 | 5 |
| 362 | 35 | 2 |
| 363 | 24 | 3 |
| 364 | 28 | 2 |
| 365 | 36 | 16 |
| 366 | 54 | 23 |
| 367 | 60 | 10 |
| 368 | 33 | 1 |
| 369 | 23 | 0 |
| 370 | 16 | 0 |
| 371 | 11 | 0 |
| 372 | 20 | 0 |
| 373 | 25 | 2 |
| 374 | 40 | 3 |
| 375 | 33 | 4 |
| 376 | 34 | 5 |
| 377 | 46 | 7 |
| 378 | 57 | 10 |
| 379 | 66 | 11 |
| 380 | 75 | 14 |
| 381 | 79 | 11 |
| 382 | 80 | 16 |
| 383 | 92 | 21 |
| 384 | 99 | 16 |
| 385 | 83 | 2 |
| 386 | 71 | 2 |
| 387 | 69 | 4 |
| 388 | 67 | 4 |
| 389 | 74 | 16 |
| 390 | 86 | 25 |
| 391 | 97 | 28 |
| 392 | 100 | 15 |
| 393 | 83 | 2 |
| 394 | 62 | 4 |
| 395 | 40 | 6 |
| 396 | 49 | 10 |
| 397 | 36 | 5 |
| 398 | 27 | 4 |
| 399 | 29 | 3 |
| 400 | 22 | 2 |
| 401 | 13 | 3 |
| 402 | 37 | 36 |
| 403 | 90 | 26 |
| 404 | 41 | 2 |
| 405 | 25 | 2 |
| 406 | 29 | 2 |
| 407 | 38 | 7 |
| 408 | 50 | 13 |
| 409 | 55 | 10 |
| 410 | 29 | 3 |
| 411 | 24 | 7 |
| 412 | 51 | 16 |
| 413 | 62 | 15 |
| 414 | 72 | 35 |
| 415 | 91 | 74 |
| 416 | 100 | 73 |
| 417 | 100 | 8 |
| 418 | 98 | 11 |
| 419 | 100 | 59 |
| 420 | 100 | 98 |
| 421 | 100 | 99 |
| 422 | 100 | 75 |
| 423 | 100 | 95 |
| 424 | 100 | 100 |
| 425 | 100 | 97 |
| 426 | 100 | 90 |
| 427 | 100 | 86 |
| 428 | 100 | 82 |
| 429 | 97 | 43 |
| 430 | 70 | 16 |
| 431 | 50 | 20 |
| 432 | 42 | 33 |
| 433 | 89 | 64 |
| 434 | 89 | 77 |
| 435 | 99 | 95 |
| 436 | 100 | 41 |
| 437 | 77 | 12 |
| 438 | 29 | 37 |
| 439 | 16 | 41 |
| 440 | 16 | 38 |
| 441 | 15 | 36 |
| 442 | 18 | 44 |
| 443 | 4 | 55 |
| 444 | 24 | 26 |
| 445 | 26 | 35 |
| 446 | 15 | 45 |
| 447 | 21 | 39 |
| 448 | 29 | 52 |
| 449 | 26 | 46 |
| 450 | 27 | 50 |
| 451 | 13 | 43 |
| 452 | 25 | 36 |
| 453 | 37 | 57 |
| 454 | 29 | 46 |
| 455 | 17 | 39 |
| 456 | 13 | 41 |
| 457 | 19 | 38 |
| 458 | 28 | 35 |
| 459 | 8 | 51 |
| 460 | 14 | 36 |
| 461 | 17 | 47 |
| 462 | 34 | 39 |
| 463 | 34 | 57 |
| 464 | 11 | 70 |
| 465 | 13 | 51 |
| 466 | 13 | 68 |
| 467 | 38 | 44 |
| 468 | 53 | 67 |
| 469 | 29 | 69 |
| 470 | 19 | 65 |
| 471 | 52 | 45 |
| 472 | 61 | 79 |
| 473 | 29 | 70 |
| 474 | 15 | 53 |
| 475 | 15 | 60 |
| 476 | 52 | 40 |
| 477 | 50 | 61 |
| 478 | 13 | 74 |
| 479 | 46 | 51 |
| 480 | 60 | 73 |
| 481 | 33 | 84 |
| 482 | 31 | 63 |
| 483 | 41 | 42 |
| 484 | 26 | 69 |
| 485 | 23 | 65 |
| 486 | 48 | 49 |
| 487 | 28 | 57 |
| 488 | 16 | 67 |
| 489 | 39 | 48 |
| 490 | 47 | 73 |
| 491 | 35 | 87 |
| 492 | 26 | 73 |
| 493 | 30 | 61 |
| 494 | 34 | 49 |
| 495 | 35 | 66 |
| 496 | 56 | 47 |
| 497 | 49 | 64 |
| 498 | 59 | 64 |
| 499 | 42 | 69 |
| 500 | 6 | 77 |
| 501 | 5 | 59 |
| 502 | 17 | 59 |
| 503 | 45 | 53 |
| 504 | 21 | 62 |
| 505 | 31 | 60 |
| 506 | 53 | 68 |
| 507 | 48 | 79 |
| 508 | 45 | 61 |
| 509 | 51 | 47 |
| 510 | 41 | 48 |
| 511 | 26 | 58 |
| 512 | 21 | 62 |
| 513 | 50 | 52 |
| 514 | 39 | 65 |
| 515 | 23 | 65 |
| 516 | 42 | 62 |
| 517 | 57 | 80 |
| 518 | 66 | 81 |
| 519 | 64 | 62 |
| 520 | 45 | 42 |
| 521 | 33 | 42 |
| 522 | 27 | 57 |
| 523 | 31 | 59 |
| 524 | 41 | 53 |
| 525 | 45 | 72 |
| 526 | 48 | 73 |
| 527 | 46 | 90 |
| 528 | 56 | 76 |
| 529 | 64 | 76 |
| 530 | 69 | 64 |
| 531 | 72 | 59 |
| 532 | 73 | 58 |
| 533 | 71 | 56 |
| 534 | 66 | 48 |
| 535 | 61 | 50 |
| 536 | 55 | 56 |
| 537 | 52 | 52 |
| 538 | 54 | 49 |
| 539 | 61 | 50 |
| 540 | 64 | 54 |
| 541 | 67 | 54 |
| 542 | 68 | 52 |
| 543 | 60 | 53 |
| 544 | 52 | 50 |
| 545 | 45 | 49 |
| 546 | 38 | 45 |
| 547 | 32 | 45 |
| 548 | 26 | 53 |
| 549 | 23 | 56 |
| 550 | 30 | 49 |
| 551 | 33 | 55 |
| 552 | 35 | 59 |
| 553 | 33 | 65 |
| 554 | 30 | 67 |
| 555 | 28 | 59 |
| 556 | 25 | 58 |
| 557 | 23 | 56 |
| 558 | 22 | 57 |
| 559 | 19 | 63 |
| 560 | 14 | 63 |
| 561 | 31 | 61 |
| 562 | 35 | 62 |
| 563 | 21 | 80 |
| 564 | 28 | 65 |
| 565 | 7 | 74 |
| 566 | 23 | 54 |
| 567 | 38 | 54 |
| 568 | 14 | 78 |
| 569 | 38 | 58 |
| 570 | 52 | 75 |
| 571 | 59 | 81 |
| 572 | 66 | 69 |
| 573 | 54 | 44 |
| 574 | 48 | 34 |
| 575 | 44 | 33 |
| 576 | 40 | 40 |
| 577 | 28 | 58 |
| 578 | 27 | 63 |
| 579 | 35 | 45 |
| 580 | 20 | 66 |
| 581 | 15 | 60 |
| 582 | 10 | 52 |
| 583 | 22 | 56 |
| 584 | 30 | 62 |
| 585 | 21 | 67 |
| 586 | 29 | 53 |
| 587 | 41 | 56 |
| 588 | 15 | 67 |
| 589 | 24 | 56 |
| 590 | 42 | 69 |
| 591 | 39 | 83 |
| 592 | 40 | 73 |
| 593 | 35 | 67 |
| 594 | 32 | 61 |
| 595 | 30 | 65 |
| 596 | 30 | 72 |
| 597 | 48 | 51 |
| 598 | 66 | 58 |
| 599 | 62 | 71 |
| 600 | 36 | 63 |
| 601 | 17 | 59 |
| 602 | 16 | 50 |
| 603 | 16 | 62 |
| 604 | 34 | 48 |
| 605 | 51 | 66 |
| 606 | 35 | 74 |
| 607 | 15 | 56 |
| 608 | 19 | 54 |
| 609 | 43 | 65 |
| 610 | 52 | 80 |
| 611 | 52 | 83 |
| 612 | 49 | 57 |
| 613 | 48 | 46 |
| 614 | 37 | 36 |
| 615 | 25 | 44 |
| 616 | 14 | 53 |
| 617 | 13 | 64 |
| 618 | 23 | 56 |
| 619 | 21 | 63 |
| 620 | 18 | 67 |
| 621 | 20 | 54 |
| 622 | 16 | 67 |
| 623 | 26 | 56 |
| 624 | 41 | 65 |
| 625 | 28 | 62 |
| 626 | 19 | 60 |
| 627 | 33 | 56 |
| 628 | 37 | 70 |
| 629 | 24 | 79 |
| 630 | 28 | 57 |
| 631 | 40 | 57 |
| 632 | 40 | 58 |
| 633 | 28 | 44 |
| 634 | 25 | 41 |
| 635 | 29 | 53 |
| 636 | 31 | 55 |
| 637 | 26 | 64 |
| 638 | 20 | 50 |
| 639 | 16 | 53 |
| 640 | 11 | 54 |
| 641 | 13 | 53 |
| 642 | 23 | 50 |
| 643 | 32 | 59 |
| 644 | 36 | 63 |
| 645 | 33 | 59 |
| 646 | 24 | 52 |
| 647 | 20 | 52 |
| 648 | 22 | 55 |
| 649 | 30 | 53 |
| 650 | 37 | 59 |
| 651 | 41 | 58 |
| 652 | 36 | 54 |
| 653 | 29 | 49 |
| 654 | 24 | 53 |
| 655 | 14 | 57 |
| 656 | 10 | 54 |
| 657 | 9 | 55 |
| 658 | 10 | 57 |
| 659 | 13 | 55 |
| 660 | 15 | 64 |
| 661 | 31 | 57 |
| 662 | 19 | 69 |
| 663 | 14 | 59 |
| 664 | 33 | 57 |
| 665 | 41 | 65 |
| 666 | 39 | 64 |
| 667 | 39 | 59 |
| 668 | 39 | 51 |
| 669 | 28 | 41 |
| 670 | 19 | 49 |
| 671 | 27 | 54 |
| 672 | 37 | 63 |
| 673 | 32 | 74 |
| 674 | 16 | 70 |
| 675 | 12 | 67 |
| 676 | 13 | 60 |
| 677 | 17 | 56 |
| 678 | 15 | 62 |
| 679 | 25 | 47 |
| 680 | 27 | 64 |
| 681 | 14 | 71 |
| 682 | 5 | 65 |
| 683 | 6 | 57 |
| 684 | 6 | 57 |
| 685 | 15 | 52 |
| 686 | 22 | 61 |
| 687 | 14 | 77 |
| 688 | 12 | 67 |
| 689 | 12 | 62 |
| 690 | 14 | 59 |
| 691 | 15 | 58 |
| 692 | 18 | 55 |
| 693 | 22 | 53 |
| 694 | 19 | 69 |
| 695 | 14 | 67 |
| 696 | 9 | 63 |
| 697 | 8 | 56 |
| 698 | 17 | 49 |
| 699 | 25 | 55 |
| 700 | 14 | 70 |
| 701 | 12 | 60 |
| 702 | 22 | 57 |
| 703 | 27 | 67 |
| 704 | 29 | 68 |
| 705 | 34 | 62 |
| 706 | 35 | 61 |
| 707 | 28 | 78 |
| 708 | 11 | 71 |
| 709 | 4 | 58 |
| 710 | 5 | 58 |
| 711 | 10 | 56 |
| 712 | 20 | 63 |
| 713 | 13 | 76 |
| 714 | 11 | 65 |
| 715 | 9 | 60 |
| 716 | 7 | 55 |
| 717 | 8 | 53 |
| 718 | 10 | 60 |
| 719 | 28 | 53 |
| 720 | 12 | 73 |
| 721 | 4 | 64 |
| 722 | 4 | 61 |
| 723 | 4 | 61 |
| 724 | 10 | 56 |
| 725 | 8 | 61 |
| 726 | 20 | 56 |
| 727 | 32 | 62 |
| 728 | 33 | 66 |
| 729 | 34 | 73 |
| 730 | 31 | 61 |
| 731 | 33 | 55 |
| 732 | 33 | 60 |
| 733 | 31 | 59 |
| 734 | 29 | 58 |
| 735 | 31 | 53 |
| 736 | 33 | 51 |
| 737 | 33 | 48 |
| 738 | 27 | 44 |
| 739 | 21 | 52 |
| 740 | 13 | 57 |
| 741 | 12 | 56 |
| 742 | 10 | 64 |
| 743 | 22 | 47 |
| 744 | 15 | 74 |
| 745 | 8 | 66 |
| 746 | 34 | 47 |
| 747 | 18 | 71 |
| 748 | 9 | 57 |
| 749 | 11 | 55 |
| 750 | 12 | 57 |
| 751 | 10 | 61 |
| 752 | 16 | 53 |
| 753 | 12 | 75 |
| 754 | 6 | 70 |
| 755 | 12 | 55 |
| 756 | 24 | 50 |
| 757 | 28 | 60 |
| 758 | 28 | 64 |
| 759 | 23 | 60 |
| 760 | 20 | 56 |
| 761 | 26 | 50 |
| 762 | 28 | 55 |
| 763 | 18 | 56 |
| 764 | 15 | 52 |
| 765 | 11 | 59 |
| 766 | 16 | 59 |
| 767 | 34 | 54 |
| 768 | 16 | 82 |
| 769 | 15 | 64 |
| 770 | 36 | 53 |
| 771 | 45 | 64 |
| 772 | 41 | 59 |
| 773 | 34 | 50 |
| 774 | 27 | 45 |
| 775 | 22 | 52 |
| 776 | 18 | 55 |
| 777 | 26 | 54 |
| 778 | 39 | 62 |
| 779 | 37 | 71 |
| 780 | 32 | 58 |
| 781 | 24 | 48 |
| 782 | 14 | 59 |
| 783 | 7 | 59 |
| 784 | 7 | 55 |
| 785 | 18 | 49 |
| 786 | 40 | 62 |
| 787 | 44 | 73 |
| 788 | 41 | 68 |
| 789 | 35 | 48 |
| 790 | 29 | 54 |
| 791 | 22 | 69 |
| 792 | 46 | 53 |
| 793 | 59 | 71 |
| 794 | 69 | 68 |
| 795 | 75 | 47 |
| 796 | 62 | 32 |
| 797 | 48 | 35 |
| 798 | 27 | 59 |
| 799 | 13 | 58 |
| 800 | 14 | 54 |
| 801 | 21 | 53 |
| 802 | 23 | 56 |
| 803 | 23 | 57 |
| 804 | 23 | 65 |
| 805 | 13 | 65 |
| 806 | 9 | 64 |
| 807 | 27 | 56 |
| 808 | 26 | 78 |
| 809 | 40 | 61 |
| 810 | 35 | 76 |
| 811 | 28 | 66 |
| 812 | 23 | 57 |
| 813 | 16 | 50 |
| 814 | 11 | 53 |
| 815 | 9 | 57 |
| 816 | 9 | 62 |
| 817 | 27 | 57 |
| 818 | 42 | 69 |
| 819 | 47 | 75 |
| 820 | 53 | 67 |
| 821 | 61 | 62 |
| 822 | 63 | 53 |
| 823 | 60 | 54 |
| 824 | 56 | 44 |
| 825 | 49 | 39 |
| 826 | 39 | 35 |
| 827 | 30 | 34 |
| 828 | 33 | 46 |
| 829 | 44 | 56 |
| 830 | 50 | 56 |
| 831 | 44 | 52 |
| 832 | 38 | 46 |
| 833 | 33 | 44 |
| 834 | 29 | 45 |
| 835 | 24 | 46 |
| 836 | 18 | 52 |
| 837 | 9 | 55 |
| 838 | 10 | 54 |
| 839 | 20 | 53 |
| 840 | 27 | 58 |
| 841 | 29 | 59 |
| 842 | 30 | 62 |
| 843 | 30 | 65 |
| 844 | 27 | 66 |
| 845 | 32 | 58 |
| 846 | 40 | 56 |
| 847 | 41 | 57 |
| 848 | 18 | 73 |
| 849 | 15 | 55 |
| 850 | 18 | 50 |
| 851 | 17 | 52 |
| 852 | 20 | 49 |
| 853 | 16 | 62 |
| 854 | 4 | 67 |
| 855 | 2 | 64 |
| 856 | 7 | 54 |
| 857 | 10 | 50 |
| 858 | 9 | 57 |
| 859 | 5 | 62 |
| 860 | 12 | 51 |
| 861 | 14 | 65 |
| 862 | 9 | 64 |
| 863 | 31 | 50 |
| 864 | 30 | 78 |
| 865 | 21 | 65 |
| 866 | 14 | 51 |
| 867 | 10 | 55 |
| 868 | 6 | 59 |
| 869 | 7 | 59 |
| 870 | 19 | 54 |
| 871 | 23 | 61 |
| 872 | 24 | 62 |
| 873 | 34 | 61 |
| 874 | 51 | 67 |
| 875 | 60 | 66 |
| 876 | 58 | 55 |
| 877 | 60 | 52 |
| 878 | 64 | 55 |
| 879 | 68 | 51 |
| 880 | 63 | 54 |
| 881 | 64 | 50 |
| 882 | 68 | 58 |
| 883 | 73 | 47 |
| 884 | 63 | 40 |
| 885 | 50 | 38 |
| 886 | 29 | 61 |
| 887 | 14 | 61 |
| 888 | 14 | 53 |
| 889 | 42 | 6 |
| 890 | 58 | 6 |
| 891 | 58 | 6 |
| 892 | 77 | 39 |
| 893 | 93 | 56 |
| 894 | 93 | 44 |
| 895 | 93 | 37 |
| 896 | 93 | 31 |
| 897 | 93 | 25 |
| 898 | 93 | 26 |
| 899 | 93 | 27 |
| 900 | 93 | 25 |
| 901 | 93 | 21 |
| 902 | 93 | 22 |
| 903 | 93 | 24 |
| 904 | 93 | 23 |
| 905 | 93 | 27 |
| 906 | 93 | 34 |
| 907 | 93 | 32 |
| 908 | 93 | 26 |
| 909 | 93 | 31 |
| 910 | 93 | 34 |
| 911 | 93 | 31 |
| 912 | 93 | 33 |
| 913 | 93 | 36 |
| 914 | 93 | 37 |
| 915 | 93 | 34 |
| 916 | 93 | 30 |
| 917 | 93 | 32 |
| 918 | 93 | 35 |
| 919 | 93 | 35 |
| 920 | 93 | 32 |
| 921 | 93 | 28 |
| 922 | 93 | 23 |
| 923 | 94 | 18 |
| 924 | 95 | 18 |
| 925 | 96 | 17 |
| 926 | 95 | 13 |
| 927 | 96 | 10 |
| 928 | 95 | 9 |
| 929 | 95 | 7 |
| 930 | 95 | 7 |
| 931 | 96 | 7 |
| 932 | 96 | 6 |
| 933 | 96 | 6 |
| 934 | 95 | 6 |
| 935 | 90 | 6 |
| 936 | 69 | 43 |
| 937 | 76 | 62 |
| 938 | 93 | 47 |
| 939 | 93 | 39 |
| 940 | 93 | 35 |
| 941 | 93 | 34 |
| 942 | 93 | 36 |
| 943 | 93 | 39 |
| 944 | 93 | 34 |
| 945 | 93 | 26 |
| 946 | 93 | 23 |
| 947 | 93 | 24 |
| 948 | 93 | 24 |
| 949 | 93 | 22 |
| 950 | 93 | 19 |
| 951 | 93 | 17 |
| 952 | 93 | 19 |
| 953 | 93 | 22 |
| 954 | 93 | 24 |
| 955 | 93 | 23 |
| 956 | 93 | 20 |
| 957 | 93 | 20 |
| 958 | 94 | 19 |
| 959 | 95 | 19 |
| 960 | 95 | 17 |
| 961 | 96 | 13 |
| 962 | 95 | 10 |
| 963 | 96 | 9 |
| 964 | 95 | 7 |
| 965 | 95 | 7 |
| 966 | 95 | 7 |
| 967 | 95 | 6 |
| 968 | 96 | 6 |
| 969 | 96 | 6 |
| 970 | 89 | 6 |
| 971 | 68 | 6 |
| 972 | 57 | 6 |
| 973 | 66 | 32 |
| 974 | 84 | 52 |
| 975 | 93 | 46 |
| 976 | 93 | 42 |
| 977 | 93 | 36 |
| 978 | 93 | 28 |
| 979 | 93 | 23 |
| 980 | 93 | 19 |
| 981 | 93 | 16 |
| 982 | 93 | 15 |
| 983 | 93 | 16 |
| 984 | 93 | 15 |
| 985 | 93 | 14 |
| 986 | 93 | 15 |
| 987 | 93 | 16 |
| 988 | 94 | 15 |
| 989 | 93 | 32 |
| 990 | 93 | 45 |
| 991 | 93 | 43 |
| 992 | 93 | 37 |
| 993 | 93 | 29 |
| 994 | 93 | 23 |
| 995 | 93 | 20 |
| 996 | 93 | 18 |
| 997 | 93 | 16 |
| 998 | 93 | 17 |
| 999 | 93 | 16 |
| 1000 | 93 | 15 |
| 1001 | 93 | 15 |
| 1002 | 93 | 15 |
| 1003 | 93 | 14 |
| 1004 | 93 | 15 |
| 1005 | 93 | 15 |
| 1006 | 93 | 14 |
| 1007 | 93 | 13 |
| 1008 | 93 | 14 |
| 1009 | 93 | 14 |
| 1010 | 93 | 15 |
| 1011 | 93 | 16 |
| 1012 | 93 | 17 |
| 1013 | 93 | 20 |
| 1014 | 93 | 22 |
| 1015 | 93 | 20 |
| 1016 | 93 | 19 |
| 1017 | 93 | 20 |
| 1018 | 93 | 19 |
| 1019 | 93 | 19 |
| 1020 | 93 | 20 |
| 1021 | 93 | 32 |
| 1022 | 93 | 37 |
| 1023 | 93 | 28 |
| 1024 | 93 | 26 |
| 1025 | 93 | 24 |
| 1026 | 93 | 22 |
| 1027 | 93 | 22 |
| 1028 | 93 | 21 |
| 1029 | 93 | 20 |
| 1030 | 93 | 20 |
| 1031 | 93 | 20 |
| 1032 | 93 | 20 |
| 1033 | 93 | 19 |
| 1034 | 93 | 18 |
| 1035 | 93 | 20 |
| 1036 | 93 | 20 |
| 1037 | 93 | 20 |
| 1038 | 93 | 20 |
| 1039 | 93 | 19 |
| 1040 | 93 | 18 |
| 1041 | 93 | 18 |
| 1042 | 93 | 17 |
| 1043 | 93 | 16 |
| 1044 | 93 | 16 |
| 1045 | 93 | 15 |
| 1046 | 93 | 16 |
| 1047 | 93 | 18 |
| 1048 | 93 | 37 |
| 1049 | 93 | 48 |
| 1050 | 93 | 38 |
| 1051 | 93 | 31 |
| 1052 | 93 | 26 |
| 1053 | 93 | 21 |
| 1054 | 93 | 18 |
| 1055 | 93 | 16 |
| 1056 | 93 | 17 |
| 1057 | 93 | 18 |
| 1058 | 93 | 19 |
| 1059 | 93 | 21 |
| 1060 | 93 | 20 |
| 1061 | 93 | 18 |
| 1062 | 93 | 17 |
| 1063 | 93 | 17 |
| 1064 | 93 | 18 |
| 1065 | 93 | 18 |
| 1066 | 93 | 18 |
| 1067 | 93 | 19 |
| 1068 | 93 | 18 |
| 1069 | 93 | 18 |
| 1070 | 93 | 20 |
| 1071 | 93 | 23 |
| 1072 | 93 | 25 |
| 1073 | 93 | 25 |
| 1074 | 93 | 24 |
| 1075 | 93 | 24 |
| 1076 | 93 | 22 |
| 1077 | 93 | 22 |
| 1078 | 93 | 22 |
| 1079 | 93 | 19 |
| 1080 | 93 | 16 |
| 1081 | 95 | 17 |
| 1082 | 95 | 37 |
| 1083 | 93 | 43 |
| 1084 | 93 | 32 |
| 1085 | 93 | 27 |
| 1086 | 93 | 26 |
| 1087 | 93 | 24 |
| 1088 | 93 | 22 |
| 1089 | 93 | 22 |
| 1090 | 93 | 22 |
| 1091 | 93 | 23 |
| 1092 | 93 | 22 |
| 1093 | 93 | 22 |
| 1094 | 93 | 23 |
| 1095 | 93 | 23 |
| 1096 | 93 | 23 |
| 1097 | 93 | 22 |
| 1098 | 93 | 23 |
| 1099 | 93 | 23 |
| 1100 | 93 | 23 |
| 1101 | 93 | 25 |
| 1102 | 93 | 27 |
| 1103 | 93 | 26 |
| 1104 | 93 | 25 |
| 1105 | 93 | 27 |
| 1106 | 93 | 27 |
| 1107 | 93 | 27 |
| 1108 | 93 | 24 |
| 1109 | 93 | 20 |
| 1110 | 93 | 18 |
| 1111 | 93 | 17 |
| 1112 | 93 | 17 |
| 1113 | 93 | 18 |
| 1114 | 93 | 18 |
| 1115 | 93 | 18 |
| 1116 | 93 | 19 |
| 1117 | 93 | 22 |
| 1118 | 93 | 22 |
| 1119 | 93 | 19 |
| 1120 | 93 | 17 |
| 1121 | 93 | 17 |
| 1122 | 93 | 18 |
| 1123 | 93 | 18 |
| 1124 | 93 | 19 |
| 1125 | 93 | 19 |
| 1126 | 93 | 20 |
| 1127 | 93 | 19 |
| 1128 | 93 | 20 |
| 1129 | 93 | 25 |
| 1130 | 93 | 30 |
| 1131 | 93 | 31 |
| 1132 | 93 | 26 |
| 1133 | 93 | 21 |
| 1134 | 93 | 18 |
| 1135 | 93 | 20 |
| 1136 | 93 | 25 |
| 1137 | 93 | 24 |
| 1138 | 93 | 21 |
| 1139 | 93 | 21 |
| 1140 | 93 | 22 |
| 1141 | 93 | 22 |
| 1142 | 93 | 28 |
| 1143 | 93 | 29 |
| 1144 | 93 | 23 |
| 1145 | 93 | 21 |
| 1146 | 93 | 18 |
| 1147 | 93 | 16 |
| 1148 | 93 | 16 |
| 1149 | 93 | 16 |
| 1150 | 93 | 17 |
| 1151 | 93 | 17 |
| 1152 | 93 | 17 |
| 1153 | 93 | 17 |
| 1154 | 93 | 23 |
| 1155 | 93 | 26 |
| 1156 | 93 | 22 |
| 1157 | 93 | 18 |
| 1158 | 93 | 16 |
| 1159 | 93 | 16 |
| 1160 | 93 | 17 |
| 1161 | 93 | 19 |
| 1162 | 93 | 18 |
| 1163 | 93 | 16 |
| 1164 | 93 | 19 |
| 1165 | 93 | 22 |
| 1166 | 93 | 25 |
| 1167 | 93 | 29 |
| 1168 | 93 | 27 |
| 1169 | 93 | 22 |
| 1170 | 93 | 18 |
| 1171 | 93 | 16 |
| 1172 | 93 | 19 |
| 1173 | 93 | 19 |
| 1174 | 93 | 17 |
| 1175 | 93 | 17 |
| 1176 | 93 | 17 |
| 1177 | 93 | 16 |
| 1178 | 93 | 16 |
| 1179 | 93 | 15 |
| 1180 | 93 | 16 |
| 1181 | 93 | 15 |
| 1182 | 93 | 17 |
| 1183 | 93 | 21 |
| 1184 | 93 | 30 |
| 1185 | 93 | 53 |
| 1186 | 93 | 54 |
| 1187 | 93 | 38 |
| 1188 | 93 | 30 |
| 1189 | 93 | 24 |
| 1190 | 93 | 20 |
| 1191 | 95 | 20 |
| 1192 | 96 | 18 |
| 1193 | 96 | 15 |
| 1194 | 96 | 11 |
| 1195 | 95 | 9 |
| 1196 | 95 | 8 |
| 1197 | 96 | 7 |
| 1198 | 94 | 33 |
| 1199 | 93 | 46 |
| 1200 | 93 | 37 |
| 1201 | 16 | 8 |
| 1202 | 0 | 0 |
| 1203 | 0 | 0 |
| 1204 | 0 | 0 |
| 1205 | 0 | 0 |
| 1206 | 0 | 0 |
| 1207 | 0 | 0 |
| 1208 | 0 | 0 |
| 1209 | 0 | 0 |

Aika (s)

Normalisoitu pyörimisnopeus (%)

Normalisoitu vääntömomentti (%)

0

0

0

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

1

8

10

6

54

11

8

61

12

34

59

13

22

46

14

5

51

15

18

51

16

31

50

17

30

56

18

31

49

19

25

66

20

58

55

21

43

31

22

16

45

23

24

38

24

24

27

25

30

33

26

45

65

27

50

49

28

23

42

29

13

42

30

9

45

31

23

30

32

37

45

33

44

50

34

49

52

35

55

49

36

61

46

37

66

38

38

42

33

39

17

41

40

17

37

41

7

50

42

20

32

43

5

55

44

30

42

45

44

53

46

45

56

47

41

52

48

24

41

49

15

40

50

11

44

51

32

31

52

38

54

53

38

47

54

9

55

55

10

50

56

33

55

57

48

56

58

49

47

59

33

44

60

52

43

61

55

43

62

59

38

63

44

28

64

24

37

65

12

44

66

9

47

67

12

52

68

34

21

69

29

44

70

44

54

71

54

62

72

62

57

73

72

56

74

88

71

75

100

69

76

100

34

77

100

42

78

100

54

79

100

58

80

100

38

81

83

17

82

61

15

83

43

22

84

24

35

85

16

39

86

15

45

87

32

34

88

14

42

89

8

48

90

5

51

91

10

41

92

12

37

93

4

47

94

3

49

95

3

50

96

4

49

97

4

48

98

8

43

99

2

51

100

5

46

101

8

41

102

4

47

103

3

49

104

6

45

105

3

48

106

10

42

107

18

27

108

3

50

109

11

41

110

34

29

111

51

57

112

67

63

113

61

32

114

44

31

115

48

54

116

69

65

117

85

65

118

81

29

119

74

21

120

62

23

121

76

58

122

96

75

123

100

77

124

100

27

125

100

79

126

100

79

127

100

81

128

100

57

129

99

52

130

81

35

131

69

29

132

47

22

133

34

28

134

27

37

135

83

60

136

100

74

137

100

7

138

100

2

139

70

18

140

23

39

141

5

54

142

11

40

143

11

34

144

11

41

145

19

25

146

16

32

147

20

31

148

21

38

149

21

42

150

9

51

151

4

49

152

2

51

153

1

58

154

21

57

155

29

47

156

33

45

157

16

49

158

38

45

159

37

43

160

35

42

161

39

43

162

51

49

163

59

55

164

65

54

165

76

62

166

84

59

167

83

29

168

67

35

169

84

54

170

90

58

171

93

43

172

90

29

173

66

19

174

52

16

175

49

17

176

56

38

177

73

71

178

86

80

179

96

75

180

89

27

181

66

17

182

50

18

183

36

25

184

36

24

185

38

40

186

40

50

187

27

48

188

19

48

189

23

50

190

19

45

191

6

51

192

24

48

193

49

67

194

47

49

195

22

44

196

25

40

197

38

54

198

43

55

199

40

52

200

14

49

201

11

45

202

7

48

203

26

41

204

41

59

205

53

60

206

44

54

207

22

40

208

24

41

209

32

53

210

44

74

211

57

25

212

22

49

213

29

45

214

19

37

215

14

43

216

36

40

217

43

63

218

42

49

219

15

50

220

19

44

221

47

59

222

67

80

223

76

74

224

87

66

225

98

61

226

100

38

227

97

27

228

100

53

229

100

72

230

100

49

231

100

4

232

100

13

233

87

15

234

53

26

235

33

27

236

39

19

237

51

33

238

67

54

239

83

60

240

95

52

241

100

50

242

100

36

243

100

25

244

85

16

245

62

16

246

40

26

247

56

39

248

81

75

249

98

86

250

100

76

251

100

51

252

100

78

253

100

83

254

100

100

255

100

66

256

100

85

257

100

72

258

100

45

259

98

58

260

60

30

261

43

32

262

71

36

263

44

32

264

24

38

265

42

17

266

22

51

267

13

53

268

23

45

269

29

50

270

28

42

271

21

55

272

34

57

273

44

47

274

19

46

275

13

44

276

25

36

277

43

51

278

55

73

279

68

72

280

76

63

281

80

45

282

83

40

283

78

26

284

60

20

285

47

19

286

52

25

287

36

30

288

40

26

289

45

34

290

47

35

291

42

28

292

46

38

293

48

44

294

68

61

295

70

47

296

48

28

297

42

22

298

31

29

299

22

35

300

28

28

301

46

46

302

62

69

303

76

81

304

88

85

305

98

81

306

100

74

307

100

13

308

100

11

309

100

17

310

99

3

311

80

7

312

62

11

313

63

11

314

64

16

315

69

43

316

81

67

317

93

74

318

100

72

319

94

27

320

73

15

321

40

33

322

40

52

323

50

50

324

11

53

325

12

45

326

5

50

327

1

55

328

7

55

329

62

60

330

80

28

331

23

37

332

39

58

333

47

24

334

59

51

335

58

68

336

36

52

337

18

42

338

36

52

339

59

73

340

72

85

341

85

92

342

99

90

343

100

72

344

100

18

345

100

76

346

100

64

347

100

87

348

100

97

349

100

84

350

100

100

351

100

91

352

100

83

353

100

93

354

100

100

355

94

43

356

72

10

357

77

3

358

48

2

359

29

5

360

59

19

361

63

5

362

35

2

363

24

3

364

28

2

365

36

16

366

54

23

367

60

10

368

33

1

369

23

0

370

16

0

371

11

0

372

20

0

373

25

2

374

40

3

375

33

4

376

34

5

377

46

7

378

57

10

379

66

11

380

75

14

381

79

11

382

80

16

383

92

21

384

99

16

385

83

2

386

71

2

387

69

4

388

67

4

389

74

16

390

86

25

391

97

28

392

100

15

393

83

2

394

62

4

395

40

6

396

49

10

397

36

5

398

27

4

399

29

3

400

22

2

401

13

3

402

37

36

403

90

26

404

41

2

405

25

2

406

29

2

407

38

7

408

50

13

409

55

10

410

29

3

411

24

7

412

51

16

413

62

15

414

72

35

415

91

74

416

100

73

417

100

8

418

98

11

419

100

59

420

100

98

421

100

99

422

100

75

423

100

95

424

100

100

425

100

97

426

100

90

427

100

86

428

100

82

429

97

43

430

70

16

431

50

20

432

42

33

433

89

64

434

89

77

435

99

95

436

100

41

437

77

12

438

29

37

439

16

41

440

16

38

441

15

36

442

18

44

443

4

55

444

24

26

445

26

35

446

15

45

447

21

39

448

29

52

449

26

46

450

27

50

451

13

43

452

25

36

453

37

57

454

29

46

455

17

39

456

13

41

457

19

38

458

28

35

459

8

51

460

14

36

461

17

47

462

34

39

463

34

57

464

11

70

465

13

51

466

13

68

467

38

44

468

53

67

469

29

69

470

19

65

471

52

45

472

61

79

473

29

70

474

15

53

475

15

60

476

52

40

477

50

61

478

13

74

479

46

51

480

60

73

481

33

84

482

31

63

483

41

42

484

26

69

485

23

65

486

48

49

487

28

57

488

16

67

489

39

48

490

47

73

491

35

87

492

26

73

493

30

61

494

34

49

495

35

66

496

56

47

497

49

64

498

59

64

499

42

69

500

6

77

501

5

59

502

17

59

503

45

53

504

21

62

505

31

60

506

53

68

507

48

79

508

45

61

509

51

47

510

41

48

511

26

58

512

21

62

513

50

52

514

39

65

515

23

65

516

42

62

517

57

80

518

66

81

519

64

62

520

45

42

521

33

42

522

27

57

523

31

59

524

41

53

525

45

72

526

48

73

527

46

90

528

56

76

529

64

76

530

69

64

531

72

59

532

73

58

533

71

56

534

66

48

535

61

50

536

55

56

537

52

52

538

54

49

539

61

50

540

64

54

541

67

54

542

68

52

543

60

53

544

52

50

545

45

49

546

38

45

547

32

45

548

26

53

549

23

56

550

30

49

551

33

55

552

35

59

553

33

65

554

30

67

555

28

59

556

25

58

557

23

56

558

22

57

559

19

63

560

14

63

561

31

61

562

35

62

563

21

80

564

28

65

565

7

74

566

23

54

567

38

54

568

14

78

569

38

58

570

52

75

571

59

81

572

66

69

573

54

44

574

48

34

575

44

33

576

40

40

577

28

58

578

27

63

579

35

45

580

20

66

581

15

60

582

10

52

583

22

56

584

30

62

585

21

67

586

29

53

587

41

56

588

15

67

589

24

56

590

42

69

591

39

83

592

40

73

593

35

67

594

32

61

595

30

65

596

30

72

597

48

51

598

66

58

599

62

71

600

36

63

601

17

59

602

16

50

603

16

62

604

34

48

605

51

66

606

35

74

607

15

56

608

19

54

609

43

65

610

52

80

611

52

83

612

49

57

613

48

46

614

37

36

615

25

44

616

14

53

617

13

64

618

23

56

619

21

63

620

18

67

621

20

54

622

16

67

623

26

56

624

41

65

625

28

62

626

19

60

627

33

56

628

37

70

629

24

79

630

28

57

631

40

57

632

40

58

633

28

44

634

25

41

635

29

53

636

31

55

637

26

64

638

20

50

639

16

53

640

11

54

641

13

53

642

23

50

643

32

59

644

36

63

645

33

59

646

24

52

647

20

52

648

22

55

649

30

53

650

37

59

651

41

58

652

36

54

653

29

49

654

24

53

655

14

57

656

10

54

657

9

55

658

10

57

659

13

55

660

15

64

661

31

57

662

19

69

663

14

59

664

33

57

665

41

65

666

39

64

667

39

59

668

39

51

669

28

41

670

19

49

671

27

54

672

37

63

673

32

74

674

16

70

675

12

67

676

13

60

677

17

56

678

15

62

679

25

47

680

27

64

681

14

71

682

5

65

683

6

57

684

6

57

685

15

52

686

22

61

687

14

77

688

12

67

689

12

62

690

14

59

691

15

58

692

18

55

693

22

53

694

19

69

695

14

67

696

9

63

697

8

56

698

17

49

699

25

55

700

14

70

701

12

60

702

22

57

703

27

67

704

29

68

705

34

62

706

35

61

707

28

78

708

11

71

709

4

58

710

5

58

711

10

56

712

20

63

713

13

76

714

11

65

715

9

60

716

7

55

717

8

53

718

10

60

719

28

53

720

12

73

721

4

64

722

4

61

723

4

61

724

10

56

725

8

61

726

20

56

727

32

62

728

33

66

729

34

73

730

31

61

731

33

55

732

33

60

733

31

59

734

29

58

735

31

53

736

33

51

737

33

48

738

27

44

739

21

52

740

13

57

741

12

56

742

10

64

743

22

47

744

15

74

745

8

66

746

34

47

747

18

71

748

9

57

749

11

55

750

12

57

751

10

61

752

16

53

753

12

75

754

6

70

755

12

55

756

24

50

757

28

60

758

28

64

759

23

60

760

20

56

761

26

50

762

28

55

763

18

56

764

15

52

765

11

59

766

16

59

767

34

54

768

16

82

769

15

64

770

36

53

771

45

64

772

41

59

773

34

50

774

27

45

775

22

52

776

18

55

777

26

54

778

39

62

779

37

71

780

32

58

781

24

48

782

14

59

783

7

59

784

7

55

785

18

49

786

40

62

787

44

73

788

41

68

789

35

48

790

29

54

791

22

69

792

46

53

793

59

71

794

69

68

795

75

47

796

62

32

797

48

35

798

27

59

799

13

58

800

14

54

801

21

53

802

23

56

803

23

57

804

23

65

805

13

65

806

9

64

807

27

56

808

26

78

809

40

61

810

35

76

811

28

66

812

23

57

813

16

50

814

11

53

815

9

57

816

9

62

817

27

57

818

42

69

819

47

75

820

53

67

821

61

62

822

63

53

823

60

54

824

56

44

825

49

39

826

39

35

827

30

34

828

33

46

829

44

56

830

50

56

831

44

52

832

38

46

833

33

44

834

29

45

835

24

46

836

18

52

837

9

55

838

10

54

839

20

53

840

27

58

841

29

59

842

30

62

843

30

65

844

27

66

845

32

58

846

40

56

847

41

57

848

18

73

849

15

55

850

18

50

851

17

52

852

20

49

853

16

62

854

4

67

855

2

64

856

7

54

857

10

50

858

9

57

859

5

62

860

12

51

861

14

65

862

9

64

863

31

50

864

30

78

865

21

65

866

14

51

867

10

55

868

6

59

869

7

59

870

19

54

871

23

61

872

24

62

873

34

61

874

51

67

875

60

66

876

58

55

877

60

52

878

64

55

879

68

51

880

63

54

881

64

50

882

68

58

883

73

47

884

63

40

885

50

38

886

29

61

887

14

61

888

14

53

889

42

6

890

58

6

891

58

6

892

77

39

893

93

56

894

93

44

895

93

37

896

93

31

897

93

25

898

93

26

899

93

27

900

93

25

901

93

21

902

93

22

903

93

24

904

93

23

905

93

27

906

93

34

907

93

32

908

93

26

909

93

31

910

93

34

911

93

31

912

93

33

913

93

36

914

93

37

915

93

34

916

93

30

917

93

32

918

93

35

919

93

35

920

93

32

921

93

28

922

93

23

923

94

18

924

95

18

925

96

17

926

95

13

927

96

10

928

95

9

929

95

7

930

95

7

931

96

7

932

96

6

933

96

6

934

95

6

935

90

6

936

69

43

937

76

62

938

93

47

939

93

39

940

93

35

941

93

34

942

93

36

943

93

39

944

93

34

945

93

26

946

93

23

947

93

24

948

93

24

949

93

22

950

93

19

951

93

17

952

93

19

953

93

22

954

93

24

955

93

23

956

93

20

957

93

20

958

94

19

959

95

19

960

95

17

961

96

13

962

95

10

963

96

9

964

95

7

965

95

7

966

95

7

967

95

6

968

96

6

969

96

6

970

89

6

971

68

6

972

57

6

973

66

32

974

84

52

975

93

46

976

93

42

977

93

36

978

93

28

979

93

23

980

93

19

981

93

16

982

93

15

983

93

16

984

93

15

985

93

14

986

93

15

987

93

16

988

94

15

989

93

32

990

93

45

991

93

43

992

93

37

993

93

29

994

93

23

995

93

20

996

93

18

997

93

16

998

93

17

999

93

16

1000

93

15

1001

93

15

1002

93

15

1003

93

14

1004

93

15

1005

93

15

1006

93

14

1007

93

13

1008

93

14

1009

93

14

1010

93

15

1011

93

16

1012

93

17

1013

93

20

1014

93

22

1015

93

20

1016

93

19

1017

93

20

1018

93

19

1019

93

19

1020

93

20

1021

93

32

1022

93

37

1023

93

28

1024

93

26

1025

93

24

1026

93

22

1027

93

22

1028

93

21

1029

93

20

1030

93

20

1031

93

20

1032

93

20

1033

93

19

1034

93

18

1035

93

20

1036

93

20

1037

93

20

1038

93

20

1039

93

19

1040

93

18

1041

93

18

1042

93

17

1043

93

16

1044

93

16

1045

93

15

1046

93

16

1047

93

18

1048

93

37

1049

93

48

1050

93

38

1051

93

31

1052

93

26

1053

93

21

1054

93

18

1055

93

16

1056

93

17

1057

93

18

1058

93

19

1059

93

21

1060

93

20

1061

93

18

1062

93

17

1063

93

17

1064

93

18

1065

93

18

1066

93

18

1067

93

19

1068

93

18

1069

93

18

1070

93

20

1071

93

23

1072

93

25

1073

93

25

1074

93

24

1075

93

24

1076

93

22

1077

93

22

1078

93

22

1079

93

19

1080

93

16

1081

95

17

1082

95

37

1083

93

43

1084

93

32

1085

93

27

1086

93

26

1087

93

24

1088

93

22

1089

93

22

1090

93

22

1091

93

23

1092

93

22

1093

93

22

1094

93

23

1095

93

23

1096

93

23

1097

93

22

1098

93

23

1099

93

23

1100

93

23

1101

93

25

1102

93

27

1103

93

26

1104

93

25

1105

93

27

1106

93

27

1107

93

27

1108

93

24

1109

93

20

1110

93

18

1111

93

17

1112

93

17

1113

93

18

1114

93

18

1115

93

18

1116

93

19

1117

93

22

1118

93

22

1119

93

19

1120

93

17

1121

93

17

1122

93

18

1123

93

18

1124

93

19

1125

93

19

1126

93

20

1127

93

19

1128

93

20

1129

93

25

1130

93

30

1131

93

31

1132

93

26

1133

93

21

1134

93

18

1135

93

20

1136

93

25

1137

93

24

1138

93

21

1139

93

21

1140

93

22

1141

93

22

1142

93

28

1143

93

29

1144

93

23

1145

93

21

1146

93

18

1147

93

16

1148

93

16

1149

93

16

1150

93

17

1151

93

17

1152

93

17

1153

93

17

1154

93

23

1155

93

26

1156

93

22

1157

93

18

1158

93

16

1159

93

16

1160

93

17

1161

93

19

1162

93

18

1163

93

16

1164

93

19

1165

93

22

1166

93

25

1167

93

29

1168

93

27

1169

93

22

1170

93

18

1171

93

16

1172

93

19

1173

93

19

1174

93

17

1175

93

17

1176

93

17

1177

93

16

1178

93

16

1179

93

15

1180

93

16

1181

93

15

1182

93

17

1183

93

21

1184

93

30

1185

93

53

1186

93

54

1187

93

38

1188

93

30

1189

93

24

1190

93

20

1191

95

20

1192

96

18

1193

96

15

1194

96

11

1195

95

9

1196

95

8

1197

96

7

1198

94

33

1199

93

46

1200

93

37

1201

16

8

1202

0

0

1203

0

0

1204

0

0

1205

0

0

1206

0

0

1207

0

0

1208

0

0

1209

0

0

---

| 13.4.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 102/334 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 102/334

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/655,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien polttomoottoreiden kaasupäästöjen valvonnan osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen raja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista, asetusten (EU) N:o 1024/2012 ja (EU) No 167/2013 muuttamisesta ja direktiivin 97/68/EY muuttamisesta ja kumoamisesta 14 päivänä syyskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) 2016/1628 19 artiklassa säädetään, että käytössä olevien moottoreiden kaasupäästöjä on valvottava testaamalla liikkuviin työkoneisiin asennettuja käytössä olevia moottoreita käytönaikaisesti ja niiden normaalien käyttösyklien aikana. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) 2016/1628 19 artiklassa säädetään, että käytössä olevien moottoreiden kaasupäästöjä on valvottava testaamalla liikkuviin työkoneisiin asennettuja käytössä olevia moottoreita käytönaikaisesti ja niiden normaalien käyttösyklien aikana.

| (2) | Tämän 19 artiklassa säädetyn valvonnan varmistamiseksi on tarpeellista vahvistaa moottorien valintaa, testausmenettelyjä ja tulosten raportointia koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt. |
| --- | --- |

(2)

Tämän 19 artiklassa säädetyn valvonnan varmistamiseksi on tarpeellista vahvistaa moottorien valintaa, testausmenettelyjä ja tulosten raportointia koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt.

| (3) | Jotta voitaisiin vähentää hallinnollista rasitetta, joka kohdistuu pienvalmistajiin ja sellaisiin valmistajiin, jotka valmistavat rajallista määrää moottorityyppejä tai moottoriperheitä, on tarpeellista rajoittaa niiden moottoreiden määrää, jotka näiden valmistajien on testattava käytönaikaisen valvonnan yhteydessä. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin vähentää hallinnollista rasitetta, joka kohdistuu pienvalmistajiin ja sellaisiin valmistajiin, jotka valmistavat rajallista määrää moottorityyppejä tai moottoriperheitä, on tarpeellista rajoittaa niiden moottoreiden määrää, jotka näiden valmistajien on testattava käytönaikaisen valvonnan yhteydessä.

| (4) | Tämän asetuksen yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi valmistajaa ei pitäisi vaatia esittämään käytönaikaiseen valvontaan liittyviä testituloksia, jos se pystyy osoittamaan, että moottoreita ei ole asennettu liikkuviin työkoneisiin tai se ei ole pystynyt saamaan moottoria käyttöönsä testausta varten missään sovelluksessa. |
| --- | --- |

(4)

Tämän asetuksen yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi valmistajaa ei pitäisi vaatia esittämään käytönaikaiseen valvontaan liittyviä testituloksia, jos se pystyy osoittamaan, että moottoreita ei ole asennettu liikkuviin työkoneisiin tai se ei ole pystynyt saamaan moottoria käyttöönsä testausta varten missään sovelluksessa.

| (5) | Jotta liikkuvien työkoneiden käytönaikaisia valvontamenettelyjä voitaisiin yhdenmukaistaa entisestään muun EU:n lainsäädännön ja kansainvälisten vaatimusten kanssa, kyseiset menettelyt olisi yhdenmukaistettava raskaiden hyötyajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen (Euro VI) ja Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission hyväksymän säännön nro 96 vaatimusten kanssa, |
| --- | --- |

(5)

Jotta liikkuvien työkoneiden käytönaikaisia valvontamenettelyjä voitaisiin yhdenmukaistaa entisestään muun EU:n lainsäädännön ja kansainvälisten vaatimusten kanssa, kyseiset menettelyt olisi yhdenmukaistettava raskaiden hyötyajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen (Euro VI) ja Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission hyväksymän säännön nro 96 vaatimusten kanssa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohtaiset järjestelyt, jotka koskevat moottoreiden valintaa, testausmenettelyjä ja tulosten raportointia, kun liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien polttomoottoreiden kaasupäästöjä valvotaan kannettavien päästöjenmittausjärjestelmien avulla.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan seuraavien liikkuviin työkoneisiin asennettujen vaiheen V päästöraja-arvojen mukaisten käytössä olevien moottoreiden luokkien kaasupäästöjen valvontaan:

| a) | NRE-v-5; |
| --- | --- |

a)

NRE-v-5;

| b) | NRE-v-6. |
| --- | --- |

b)

NRE-v-6.

2.   Tätä asetusta sovelletaan moottorin valmistajaan.

Tätä asetusta ei sovelleta alkuperäiseen laitevalmistajaan.

3.   Tätä asetusta ei sovelleta, jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei se pysty saamaan käyttöönsä mitään liikkuviin työkoneisiin asennettua moottoria käytönaikaista valvontaa varten.

3 artikla

Käytössä olevien moottoreiden päästöjen valvontaa koskevat menettelyt ja vaatimukset

Asetuksen (EU) 2016/1628 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja käytössä olevien moottoreiden kaasupäästöjä on valvottava tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 252, 16.9.2016, s. 53.

1

---

LIITE

1.   Käytönaikaista valvontaa koskevat yleiset vaatimukset

1.1   Tässä liitteessä tarkoitetaan ’liikkuvien työkoneiden luokalla’ sellaisten liikkuvien työkoneiden ryhmittymää, jotka täyttävät saman yleisen tehtävän tai samat yleiset tehtävät.

1.2   Valmistajan on saatava käyttöönsä liikkuviin työkoneisiin asennettuja moottoreita käytönaikaiseen valvontaan liittyvien testien suorittamiseksi.

Valmistajan on käytönaikaiseen valvontaan liittyvää testiä suorittaessaan toteutettava liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien moottoreiden päästötietonäytteiden ottaminen, pakokaasuparametrien mittaaminen ja tietojen kirjaaminen käytönaikaisesti moottoreiden normaalien käyttösyklien aikana kunnes saavutetaan lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa vahvistettu testin vähimmäiskesto.

1.3   Moottoreiden, joille tehdään käytönaikaiseen valvontaan liittyvä testi, on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | ne on asennettu yhteen valittua moottorityyppiä tai tarvittaessa moottoriperhettä parhaiten edustavaan liikkuvien työkoneiden luokkaan; |
| --- | --- |

a)

ne on asennettu yhteen valittua moottorityyppiä tai tarvittaessa moottoriperhettä parhaiten edustavaan liikkuvien työkoneiden luokkaan;

| b) | ne on saatettu unionin markkinoille; |
| --- | --- |

b)

ne on saatettu unionin markkinoille;

| c) | niillä on huoltokirja, josta käy ilmi, että moottoria on huollettu asianmukaisesti valmistajan suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

niillä on huoltokirja, josta käy ilmi, että moottoria on huollettu asianmukaisesti valmistajan suositusten mukaisesti;

| d) | niissä ei näy merkkejä epäasianmukaisesta käytöstä (esim. ylikuormitus tai väärän polttoaineen käyttö) eikä muista tekijöistä (esim. virittäminen), jotka voivat vaikuttaa kaasupäästöihin; |
| --- | --- |

d)

niissä ei näy merkkejä epäasianmukaisesta käytöstä (esim. ylikuormitus tai väärän polttoaineen käyttö) eikä muista tekijöistä (esim. virittäminen), jotka voivat vaikuttaa kaasupäästöihin;

| e) | ne ovat EU-tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisia moottoriin ja liikkuvaan työkoneeseen asennettujen päästöjenrajoitusjärjestelmien komponenttien osalta. |
| --- | --- |

e)

ne ovat EU-tyyppihyväksyntäasiakirjojen mukaisia moottoriin ja liikkuvaan työkoneeseen asennettujen päästöjenrajoitusjärjestelmien komponenttien osalta.

1.4   Seuraavia moottoreita ei kelpuuteta käytönaikaiseen valvontaan liittyvään testiin, ja niiden sijasta on valittava vaihtoehtoinen moottori:

| a) | moottorit, joissa ei ole tietoliikenneliitäntää, joka mahdollistaa lisäyksessä 7 määriteltyjen tarvittavien elektronisen ohjausyksikön (ECU) tietojen keräämisen; |
| --- | --- |

a)

moottorit, joissa ei ole tietoliikenneliitäntää, joka mahdollistaa lisäyksessä 7 määriteltyjen tarvittavien elektronisen ohjausyksikön (ECU) tietojen keräämisen;

| b) | moottorit, joiden ECU-yksiköstä puuttuu tietoja tai joiden ECU-yksikön yhteyskäytäntö ei mahdollista tarvittavien signaalien selkeää tunnistamista ja validointia. |
| --- | --- |

b)

moottorit, joiden ECU-yksiköstä puuttuu tietoja tai joiden ECU-yksikön yhteyskäytäntö ei mahdollista tarvittavien signaalien selkeää tunnistamista ja validointia.

1.5   Moottoreita, joissa ECU-yksikön tietojen kerääminen vaikuttaa liikkuvien työkoneiden kaasupäästöihin tai suorituskykyyn, ei kelpuuteta käytönaikaiseen valvontaan liittyvään testiin. Sen estämättä, mitä asetuksen (EU) 2016/1628 39 artiklassa säädetään, vaihtoehtoinen moottori on valittava ainoastaan, jos valmistaja pystyy perustellusti osoittamaan hyväksyntäviranomaiselle, ettei estostrategiaa ole.

2.   Käytössä olevien moottoreiden valvontasuunnitelma

2.1   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle, joka on myöntänyt hyväksynnän moottorityypille tai tapauksen mukaan moottoriperheelle, käytössä olevien moottoreiden alustava valvontasuunnitelma kuukauden kuluessa hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen tuotannon aloittamisesta.

2.2   Alustavaan suunnitelmaan on sisällyttävä seuraavien tekijöiden valinnassa käytetyt kriteerit sekä tällaisen valinnan perustelut:

| a) | suunnitelman kattamat moottoriperheet tai moottorityypit ja liikkuvien työkoneiden luokat; |
| --- | --- |

a)

suunnitelman kattamat moottoriperheet tai moottorityypit ja liikkuvien työkoneiden luokat;

| b) | luettelo käytönaikaiseen valvontaan liittyvään testiin valituista yksittäisistä moottoreista ja liikkuvista työkoneista, jos ne on jo yksilöity; |
| --- | --- |

b)

luettelo käytönaikaiseen valvontaan liittyvään testiin valituista yksittäisistä moottoreista ja liikkuvista työkoneista, jos ne on jo yksilöity;

| c) | valittu testausohjelma. |
| --- | --- |

c)

valittu testausohjelma.

2.3   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle käytössä olevien moottoreiden päivitetty valvontasuunnitelma aina, kun valittujen yksittäisten moottoreiden ja liikkuvien työkoneiden luetteloa täydennetään tai tarkistetaan. Päivitettyyn luetteloon on tapauksen mukaan sisällyttävä valinnassa käytettyjen kriteerien perustelut ja aiemman luettelon tarkistamisen syyt.

2.4   Hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä alustava suunnitelma ja myöhemmät päivitetyt suunnitelmat tai pyydettävä niihin asianmukaisia muutoksia kahden kuukauden kuluessa niiden toimittamisesta sekä varmistettava, että lopullinen suunnitelma kattaa mahdollisimman laajan valikoiman moottorityyppejä ja liikkuvien työkoneiden luokkia.

2.5   Kullekin alustavalle tai myöhemmin päivitetylle valvontasuunnitelmalle on saatava hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä ennen suunnitelmassa yksilöityjen moottoreiden ja liikkuvien työkoneiden testauksen aloittamista.

2.6   Testausohjelma

Valmistajan on valittava käytönaikaiseen valvontaan yksi seuraavista testausohjelmista:

2.6.1   Päästökestojaksoon (EDP) perustuva testausohjelma

2.6.1.1   Testataan yhdeksän moottoria, joiden karttunut käyttöikä on alle 30 prosenttia EDP:stä. Testitulokset toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022.

2.6.1.2   Testataan yhdeksän moottoria, joiden karttunut käyttöikä on yli 70 prosenttia EDP:stä. Testiraportit toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024.

2.6.1.3   Jos valmistaja ei pysty täyttämään 2.6.1 kohdan vaatimusta, koska saatavilla ei ole vaaditun käyttöiän saavuttaneita moottoreita, hyväksyntäviranomainen ei saa evätä siirtymistä 2.6.2 kohdassa määriteltyyn neljän vuoden jaksoon perustuvaan testausohjelmaan. Moottorit, jotka on jo testattu 2.6.1 kohdan mukaisesti, ovat edelleen testauskelpoisia 2.6.2 kohdan nojalla.

2.6.2   Neljän vuoden jaksoon perustuva testausohjelma

Testataan yhdeksän moottoria vuodessa neljänä peräkkäisenä vuotena. Testiraportit toimitetaan hyväksyntäviranomaiselle joka vuosi.

2.6.2.1   Ensimmäisten yhdeksän moottorin testitulokset toimitetaan 12 kuukauden kuluttua ensimmäisen moottorin asentamisesta liikkuviin työkoneisiin ja viimeistään 18 kuukauden kuluttua hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen tuotannon aloittamisesta.

2.6.2.2   Jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei yhtään moottoria ole asennettu liikkuviin työkoneisiin 18 kuukautta tuotannon aloittamisen jälkeen, testitulokset toimitetaan ensimmäisen moottorin asentamisen jälkeen hyväksyntäviranomaisen kanssa sovittuna päivänä.

2.6.2.3   Pienvalmistajat

Pienvalmistajien tapauksessa testattavien moottoreiden määrää on mukautettava:

| a) | valmistajien, jotka tuottavat ainoastaan kahteen moottoriperheeseen kuuluvia moottoreita, on toimitettava kuuden moottorin testitulokset kultakin vuodelta; |
| --- | --- |

a)

valmistajien, jotka tuottavat ainoastaan kahteen moottoriperheeseen kuuluvia moottoreita, on toimitettava kuuden moottorin testitulokset kultakin vuodelta;

| b) | valmistajien, jotka tuottavat yli 250 yhteen moottoriperheeseen kuuluvaa moottoria vuodessa, on toimitettava kolmen moottorin testitulokset kultakin vuodelta; |
| --- | --- |

b)

valmistajien, jotka tuottavat yli 250 yhteen moottoriperheeseen kuuluvaa moottoria vuodessa, on toimitettava kolmen moottorin testitulokset kultakin vuodelta;

| c) | valmistajien, jotka tuottavat 125–250 yhteen moottoriperheeseen kuuluvaa moottoria vuodessa, on toimitettava kahden moottorin testitulokset kultakin vuodelta; |
| --- | --- |

c)

valmistajien, jotka tuottavat 125–250 yhteen moottoriperheeseen kuuluvaa moottoria vuodessa, on toimitettava kahden moottorin testitulokset kultakin vuodelta;

| d) | valmistajien, jotka tuottavat alle 125 yhteen moottoriperheeseen kuuluvaa moottoria vuodessa, on toimitettava yhden moottorin testitulokset kultakin vuodelta. |
| --- | --- |

d)

valmistajien, jotka tuottavat alle 125 yhteen moottoriperheeseen kuuluvaa moottoria vuodessa, on toimitettava yhden moottorin testitulokset kultakin vuodelta.

Hyväksyntäviranomaisen on todennettava ilmoitetut tuotantomäärät.

2.6.3   Valmistaja voi suorittaa testejä enemmän kuin 2.6.1 ja 2.6.2 kohdan testausohjelmissa vahvistetun määrän.

2.6.4   Sama moottori voidaan testata useaan kertaan tietojen saamiseksi peräkkäisistä käyttöiän kertymävaiheista 2.6.1 ja 2.6.2 kohdan mukaisesti, mutta tämä ei ole pakollista.

3.   Testiolosuhteet

Käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin on vastattava liikkuvaan työkoneeseen asennetun moottorin suorituskykyä sen tavallisessa käytössä, kun sitä käyttää sen tavanomainen ammattimainen käyttäjä.

3.1   Käyttäjä

3.1.1   Käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin suorittava liikkuvan työkoneen käyttäjä voi olla muu kuin tavanomainen ammattimainen käyttäjä, jos käyttäjä osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, että hänellä on riittävä pätevyys ja koulutus.

3.1.2   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle yksityiskohtainen selvitys tavanomaisen käyttäjän pätevyydestä ja koulutuksesta sekä osoitettava, että valittu käyttäjä soveltuu käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin suorittajaksi.

3.2   Liikkuvien työkoneiden käyttö

3.2.1   Testi on suoritettava kokonaisen liikkuvan työkoneen (tai sen osan) tavallisen käytön aikana.

3.2.2   Jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei 3.2.1 kohdan noudattaminen ole mahdollista, testikäyttösyklin on edustettava liikkuvan työkoneen tavallista käyttöä niin pitkälle kuin mahdollista.

3.2.2.1   Valmistajan on määriteltävä edustava testikäyttösykli yhteisymmärryksessä hyväksyntäviranomaisen kanssa.

3.2.3   Testiin sovelletaan seuraavia vaatimuksia riippumatta siitä, tehdäänkö testi liikkuvan työkoneen tavallisen käytön aikana vai edustavan testikäyttösyklin aikana:

| a) | testissä on arvioitava valittuihin liikkuvien työkoneiden luokkiin kuuluvan käytössä olevan konekannan enemmistön tavallista käyttöä; |
| --- | --- |

a)

testissä on arvioitava valittuihin liikkuvien työkoneiden luokkiin kuuluvan käytössä olevan konekannan enemmistön tavallista käyttöä;

| b) | testiin ei saa sisältyä suhteettoman suurta määrää käyttöä tyhjäkäyntinopeudella; |
| --- | --- |

b)

testiin ei saa sisältyä suhteettoman suurta määrää käyttöä tyhjäkäyntinopeudella;

| c) | testiin on sisällyttävä riittävästi kuormitettua käyttöä, jotta lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa määritelty testin vähimmäiskesto saavutetaan. |
| --- | --- |

c)

testiin on sisällyttävä riittävästi kuormitettua käyttöä, jotta lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa määritelty testin vähimmäiskesto saavutetaan.

3.3   Ympäristöolosuhteet

Testi on suoritettava ympäristöolosuhteissa, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| 3.3.1 | Ilmanpaineen on oltava vähintään 82,5 kPa. |
| --- | --- |

3.3.1

Ilmanpaineen on oltava vähintään 82,5 kPa.

| 3.3.2 | Lämpötilan on oltava vähintään 266 K (– 7 °C) ja enintään lämpötila, joka saadaan seuraavalla kaavalla määritellyssä ilmanpaineessa:
  T = – 0,4514 * (101,3 – pb) + 311
  jossa:






  — | T on ympäristön lämpötila, K; |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Lämpötilan on oltava vähintään 266 K (– 7 °C) ja enintään lämpötila, joka saadaan seuraavalla kaavalla määritellyssä ilmanpaineessa:

T = – 0,4514 * (101,3 – pb) + 311

jossa:

—

T on ympäristön lämpötila, K;

| — | pb on ilmanpaine, kPa. |
| --- | --- |

—

pb on ilmanpaine, kPa.

3.4   Voiteluöljy, polttoaine ja reagenssi

Voiteluöljyn, polttoaineen ja reagenssin (pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmissä, joissa käytetään reagenssia kaasupäästöjen rajoittamiseksi) on oltava valmistajan eritelmien mukaisia.

3.4.1   Testipolttoaineena on käytettävä kaupan olevaa polttoainetta tai asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä V määriteltyä vertailupolttoainetta.

3.4.2   Jotta voidaan osoittaa, että 3.4 kohtaa on noudatettu, valmistajan on otettava näytteitä ja säilytettävä ne 12 kuukauden ajan tai lyhyemmän ajan, jos niin on sovittu hyväksyntäviranomaisen kanssa.

3.4.3   Reagenssinäytteitä ei saa jäädyttää.

3.5   Käyttöjakso

Käyttöjaksolla tarkoitetaan aikaa, joka kuluu liikkuvan työkoneen keskeytymättömään käyttöön ja jatkuvaan tietonäytteenottoon käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä.

Käytönaikaiseen valvontaan liittyvä testi on suoritettava yhden käyttöjakson aikana, lukuun ottamatta 4.2 kohdassa kuvattua yhdistettyä tietonäytteenottomenetelmää, jossa useita käyttöjaksoja yhdistetään yhdeksi käytönaikaiseen valvontaan liittyväksi testiksi.

4.   Tietonäytteiden ottomenetelmät

4.1   Jatkuva tietonäytteenotto

Jatkuvaa tietonäytteenottoa on käytettävä, kun yksi käyttöjakso on vähintään yhtä pitkä kuin lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa määritelty testin vähimmäiskesto.

4.1.1   Tietoja voidaan jättää keräämättä enintään kolme minuutin ajalta, jos signaali menetetään väliaikaisesti yhden tai useamman kerran.

4.2   Yhdistetty tietonäytteenotto

Vaihtoehtona 4.1 kohdalle tietonäytteenotto voidaan toteuttaa yhdistämällä useiden käyttöjaksojen tulokset.

4.2.1   Yhdistettyä tietonäytteenottoa on käytettävä ainoastaan siinä tapauksessa, että testiolosuhteet eivät mahdollista lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa vahvistetun testin vähimmäiskeston saavuttamista yhdellä käyttöjaksolla, vaikka sitä on yritetty, tai jos testattavaksi valittua liikkuvien työkoneiden luokkaa käytetään useissa käyttötarkoituksissa, joiden käyttösyklit ovat erilaiset.

4.2.2   Yhdistettyä tietonäytteenottoa käytettäessä on täytettävä seuraavat lisävaatimukset:

| a) | eri käyttöjaksot on toteutettava samalla liikkuvalla työkoneella ja moottorilla; |
| --- | --- |

a)

eri käyttöjaksot on toteutettava samalla liikkuvalla työkoneella ja moottorilla;

| b) | yhdistettyyn tietonäytteenottoon saa sisältyä enintään kolme käyttöjaksoa; |
| --- | --- |

b)

yhdistettyyn tietonäytteenottoon saa sisältyä enintään kolme käyttöjaksoa;

| c) | kuhunkin yhdistetyn tietonäytteenoton käyttöjaksoon on sisällyttävä vähintään yksi työkoneiden muuttuvatilaisen testisyklin (NRTC) työ; |
| --- | --- |

c)

kuhunkin yhdistetyn tietonäytteenoton käyttöjaksoon on sisällyttävä vähintään yksi työkoneiden muuttuvatilaisen testisyklin (NRTC) työ;

| d) | yhdistetyn tietonäytteenoton käyttöjaksot on toteutettava ja yhdistettävä aikajärjestyksessä; |
| --- | --- |

d)

yhdistetyn tietonäytteenoton käyttöjaksot on toteutettava ja yhdistettävä aikajärjestyksessä;

| e) | data-analyysia on sovellettava yhdistettyyn tietonäytteenottoon kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

e)

data-analyysia on sovellettava yhdistettyyn tietonäytteenottoon kokonaisuudessaan;

| f) | ensimmäisen ja viimeisen käyttöjakson välinen aika saa olla enintään 72 tuntia: |
| --- | --- |

f)

ensimmäisen ja viimeisen käyttöjakson välinen aika saa olla enintään 72 tuntia:

| g) | yhdistettyä tietonäytteenottoa ei saa käyttää, jos moottorissa esiintyy toimintahäiriö, kuten lisäyksessä 2 olevassa 8 kohdassa kuvataan. |
| --- | --- |

g)

yhdistettyä tietonäytteenottoa ei saa käyttää, jos moottorissa esiintyy toimintahäiriö, kuten lisäyksessä 2 olevassa 8 kohdassa kuvataan.

5.   ECU-yksikön datavirta

5.1   ECU-yksikön on tuotettava datavirtatiedot PEMS-järjestelmän mittauslaitteisiin tai tietojenkeruulaitteeseen lisäyksessä 7 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

5.2   Tietojen vaatimustenmukaisuus

5.2.1   Hyväksyntäviranomaisen on varmennettava kaikkien ECU-yksikön lisäyksen 7 taulukon 1 mukaisesti tuottamien signaalien vaatimustenmukaisuus, ja niiden on täytettävä teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 (1) liitteessä VI olevassa 5 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

5.2.2   Valmistajien on tarkastettava ECU-yksikön vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuus lisäyksessä 6 vahvistetun menetelmän mukaisesti PEMS-järjestelmää käyttäen tehtävän liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käytönaikaisen valvonnan aikana.

6.   Testimenettelyt sekä tietojen esikäsittely ja validointi

6.1   Käytönaikaiseen valvontaan liittyvät testit on tehtävä lisäyksen 1 mukaista kannettavaa päästöjenmittausjärjestelmää (PEMS) käyttäen.

6.2   Valmistajien on noudatettava lisäyksessä 2 vahvistettua testimenettelyä PEMS-järjestelmää käyttäen tehtävässä liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käytönaikaisessa valvonnassa.

6.3   Valmistajien on noudatettava lisäyksessä 3 vahvistettuja menettelyjä PEMS-järjestelmää käyttäen tehtävän liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käytönaikaisen valvonnan tuloksena saatavien tietojen esikäsittelyssä.

6.4   Valmistajien on noudatettava lisäyksessä 4 vahvistettuja menettelyjä kelpoisten tapahtumien määrittämiseen PEMS-järjestelmää käyttäen tehtävän liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana.

7.   Testitietojen saatavuus

Testiin liittyviä tietoja ei saa muuttaa tai poistaa. Valmistajan on säilytettävä kaikki kootut tietonäytteet vähintään 10 vuoden ajan ja asetettava ne pyynnöstä hyväksyntäviranomaisen ja komission saataville.

8.   Laskelmat

Valmistajien on noudatettava lisäyksessä 5 vahvistettuja menettelyjä PEMS-järjestelmää käyttäen tehtävään liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä kaasupäästöjen laskennassa.

9.   Varmistustestaus

9.1   Hyväksyntäviranomaiset voivat suorittaa käytönaikaiseen valvontaan liittyvän varmistustestin riippumattoman käytönaikaiseen valvontaan liittyvän mittauksen saamiseksi.

9.2   Varmistustestaus on tehtävä 2 kohdassa määritellylle moottoriperheelle/-tyypille ja liikkuvien työkoneiden luokalle (luokille); kyseessä olevaan liikkuvaan työkoneeseen asennettu yksittäinen moottori on testattava tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

10.   Raportointimenettelyt

10.1   Hyväksyntäviranomaisten on laadittava PEMS-järjestelmää käyttäen tehtävää liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käytönaikaista valvontaa koskeva testiraportti kustakin testatusta moottorista. Testiraportista on käytävä ilmi käytönaikaisen valvonnan toimenpiteet ja tulokset, ja siihen on sisällyttävä vähintään lisäyksessä 8 olevassa 1–11 kohdassa vaaditut tiedot.

10.2   Mitatut hetkelliset tiedot ja laskennalliset hetkelliset tiedot

10.2.1   Mitattuja hetkellisiä tietoja ja laskennallisia hetkellisiä tietoja ei pidä sisällyttää testiraporttiin, vaan valmistajan on säilytettävä ne 7 kohdassa määritellyn ajan ja asetettava ne pyynnöstä Euroopan komission ja hyväksyntäviranomaisen saataville.

10.2.2   Mitattuihin hetkellisiin tietoihin ja laskennallisin hetkellisiin tietoihin on sisällyttävä vähintään lisäyksessä 8 olevassa I-1 – I-2.20 kohdassa vaaditut tiedot.

10.3   Julkisesti saatavilla olevat tiedot

Asetuksen (EU) 2016/1628 44 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamiseksi valmistajan on annettava erillinen raportti, joka sisältää seuraavissa lisäyksen 8 kohdissa vaaditut tiedot: 1.1, 2.2, 2.4, 3.2, 6.3, 6.4.1, 6.10, 9 ja 10.

Kohdan 6.3 tiedot on annettava aluetasolla ainoastaan likimääräisen maantieteellisen sijainnin ilmaisemiseksi.

---

(1)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/654, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä siltä osin kuin kyse on liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottorien päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevista teknisistä ja yleisistä vaatimuksista (katso tämän virallisen lehden sivu 1).

Lisäys 1

Kannettava päästöjenmittausjärjestelmä

1.   PEMS-järjestelmään on sisällyttävä seuraavat mittauslaitteet:

| a) | kaasuanalysaattorit, joilla mitataan lisäyksessä 2 olevan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa lueteltujen kaasupäästöjen pitoisuudet; |
| --- | --- |

a)

kaasuanalysaattorit, joilla mitataan lisäyksessä 2 olevan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa lueteltujen kaasupäästöjen pitoisuudet;

| b) | pakokaasun virtausmittari (EFM), jonka toiminta perustuu keskiarvon määrittävään Pitot-putkeen tai vastaavaan periaatteeseen; |
| --- | --- |

b)

pakokaasun virtausmittari (EFM), jonka toiminta perustuu keskiarvon määrittävään Pitot-putkeen tai vastaavaan periaatteeseen;

| c) | anturit ympäristön lämpötilan ja ilmanpaineen mittausta varten; |
| --- | --- |

c)

anturit ympäristön lämpötilan ja ilmanpaineen mittausta varten;

| d) | muut käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä tarvittavat mittauslaitteet. |
| --- | --- |

d)

muut käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä tarvittavat mittauslaitteet.

PEMS-järjestelmään on lisäksi sisällyttävä seuraavat osat:

| a) | siirtolinja, joka siirtää otetut näytteet näytteenottimesta kaasuanalysaattoriin, näytteenotin mukaan luettuna; |
| --- | --- |

a)

siirtolinja, joka siirtää otetut näytteet näytteenottimesta kaasuanalysaattoriin, näytteenotin mukaan luettuna;

| b) | tietojenkeruulaite ECU-yksiköstä saatavien tietojen tallentamista varten. |
| --- | --- |

b)

tietojenkeruulaite ECU-yksiköstä saatavien tietojen tallentamista varten.

| c) | PEMS-järjestelmään voi sisältyä satelliittipaikannusjärjestelmä (GPS). |
| --- | --- |

c)

PEMS-järjestelmään voi sisältyä satelliittipaikannusjärjestelmä (GPS).

2.   Mittauslaitteita koskevat vaatimukset

2.1   Mittauslaitteiden on täytettävä teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 8.1 kohdassa vahvistetut kalibrointia ja suorituskykytarkastuksia koskevat vaatimukset. Erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraavien toimien toteuttamiseen:

| a) | teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 8.1.8.7 kohdassa kuvattu PEMS-järjestelmän tyhjöpuolen vuotoverifiointi; |
| --- | --- |

a)

teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 8.1.8.7 kohdassa kuvattu PEMS-järjestelmän tyhjöpuolen vuotoverifiointi;

| b) | teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 8.1.6 kohdassa kuvattu kaasuanalysaattorin järjestelmävasteen ja päivitys- ja kirjaustoimintojen verifiointi. |
| --- | --- |

b)

teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 8.1.6 kohdassa kuvattu kaasuanalysaattorin järjestelmävasteen ja päivitys- ja kirjaustoimintojen verifiointi.

2.1.2   Mittauslaitteiden on täytettävä teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 9.4 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

2.1.3   Mittauslaitteiden kalibroinnissa käytettävien analyysikaasujen on täytettävä teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 9.5.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

2.2   Siirtolinjaa ja näytteenotinta koskevat vaatimukset

2.2.1   Siirtolinjan on täytettävä teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 9.3.2.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

2.2.2   Näytteenottimen on täytettävä teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 9.3.1.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

Lisäys 2

PEMS-järjestelmän avulla tehtävässä käytönaikaisessa valvonnassa noudatettava testimenettely

1.   Testiparametrit

Käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä mitataan ja kirjataan seuraavat kaasupäästöt: hiilimonoksidi (CO), hiilivetyjen kokonaismäärä (HC) ja typen oksidit (NOx). Lisäksi on mitattava hiilidioksidi (CO2), jotta voidaan suorittaa lisäyksessä 5 tarkoitetut laskutoimitukset.

Käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä on mitattava ja kirjattava taulukossa mainitut parametrit:

Taulukko

Testiparametrit

| Parametri | Yksikkö | Lähde |
| --- | --- | --- |
| HC-pitoisuus (1) | ppm | Kaasuanalysaattori |
| CO-pitoisuus (1) | ppm | Kaasuanalysaattori |
| NOx-pitoisuus (1) | ppm | Kaasuanalysaattori |
| CO2-pitoisuus (1) | ppm | Kaasuanalysaattori |
| Pakokaasun massavirta (2) | kg/h | EFM |
| Pakokaasun lämpötila | °K | EFM tai ECU tai anturi |
| Ympäristön lämpötila (3) | °K | Anturi |
| Ilmanpaine | kPa | Anturi |
| Suhteellinen kosteus | % | Anturi |
| Moottorin vääntömomentti (4) | Nm | ECU tai anturi |
| Moottorin pyörimisnopeus | rpm | ECU tai anturi |
| Polttoaineen virtaus | g/s | ECU tai anturi |
| Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila | °K | ECU tai anturi |
| Moottorin imuilman lämpötila (3) | °K | ECU tai anturi |
| Liikkuvan työkoneen leveysaste | astetta | GPS (valinnainen) |
| Liikkuvan työkoneen pituusaste | astetta | GPS (valinnainen) |

Parametri

Yksikkö

Lähde

HC-pitoisuus (1)

ppm

Kaasuanalysaattori

CO-pitoisuus (1)

ppm

Kaasuanalysaattori

NOx-pitoisuus (1)

ppm

Kaasuanalysaattori

CO2-pitoisuus (1)

ppm

Kaasuanalysaattori

Pakokaasun massavirta (2)

kg/h

EFM

Pakokaasun lämpötila

°K

EFM tai ECU tai anturi

Ympäristön lämpötila (3)

°K

Anturi

Ilmanpaine

kPa

Anturi

Suhteellinen kosteus

%

Anturi

Moottorin vääntömomentti (4)

Nm

ECU tai anturi

Moottorin pyörimisnopeus

rpm

ECU tai anturi

Polttoaineen virtaus

g/s

ECU tai anturi

Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila

°K

ECU tai anturi

Moottorin imuilman lämpötila (3)

°K

ECU tai anturi

Liikkuvan työkoneen leveysaste

astetta

GPS (valinnainen)

Liikkuvan työkoneen pituusaste

astetta

GPS (valinnainen)

2.   Testin vähimmäiskesto

Testin keston, johon sisältyvät kaikki testijaksot ja jossa otetaan huomioon ainoastaan hyväksytyt tiedot, on oltava sellainen, että NRTC-syklin työ tulee tehdyksi viidestä seitsemään kertaa tai että tuotetaan viidestä seitsemään kertaa NRTC-syklin CO2-vertailumassa (kg/sykli).

3.   Liikkuvan työkoneen valmistelu

Liikkuvan työkoneen valmisteluun on sisällyttävä vähintään seuraavat vaiheet:

| a) | moottorin tarkastus; havaitut ongelmat on korjaamisen jälkeen kirjattava ja esitettävä hyväksyntäviranomaiselle; |
| --- | --- |

a)

moottorin tarkastus; havaitut ongelmat on korjaamisen jälkeen kirjattava ja esitettävä hyväksyntäviranomaiselle;

| b) | öljyn, polttoaineen ja tarvittaessa reagenssin vaihto; |
| --- | --- |

b)

öljyn, polttoaineen ja tarvittaessa reagenssin vaihto;

| c) | ECU-yksikön datavirran tietojen saatavuuden osoittaminen lisäyksessä 7 olevassa 2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

ECU-yksikön datavirran tietojen saatavuuden osoittaminen lisäyksessä 7 olevassa 2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

4.   PEMS-järjestelmän asennus

4.1   PEMS-järjestelmä on asennettava siten, ettei se vaikuta liikkuvan työkoneen kaasupäästöihin tai suorituskykyyn.

Asennuksessa on joka tapauksessa noudatettava paikallisesti sovellettavia turvallisuusmääräyksiä ja vakuutusvaatimuksia sekä PEMS-järjestelmän, mittauslaitteiden, siirtolinjan ja näytteenottimen valmistajan antamia ohjeita.

4.2   Tehonsyöttö

PEMS-järjestelmän tehonsyöttö on järjestettävä ulkoisella tehonlähteellä.

4.2.1   Jos valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei 4.2 kohdan noudattaminen ole mahdollista, voidaan käyttää lähdettä, joka saa tehonsa (suoraan tai epäsuorasti) moottorista testin aikana.

4.2.2   Tässä tapauksessa PEMS-järjestelmän huipputehonkulutus saa olla enintään 1 prosentti moottorin enimmäistehosta, ja on toteutettava lisätoimenpiteitä, joilla estetään akun liiallinen purkautuminen, kun moottori ei ole käynnissä tai se on tyhjäkäynnillä.

4.3   Muut mittauslaitteet kuin EFM

Muut mittauslaitteet kuin EFM on niin pitkälle kuin mahdollista asennettava paikkaan, jossa esiintyy mahdollisimman vähän

| a) | ympäristön lämpötilan muutoksia; |
| --- | --- |

a)

ympäristön lämpötilan muutoksia;

| b) | ilmanpaineen muutoksia; |
| --- | --- |

b)

ilmanpaineen muutoksia;

| c) | sähkömagneettista säteilyä; |
| --- | --- |

c)

sähkömagneettista säteilyä;

| d) | mekaanisia iskuja ja tärinää; |
| --- | --- |

d)

mekaanisia iskuja ja tärinää;

| e) | ulkoilman hiilivetyjä – jos FID-analysaattorin polttimen ilmana käytetään ulkoilmaa. |
| --- | --- |

e)

ulkoilman hiilivetyjä – jos FID-analysaattorin polttimen ilmana käytetään ulkoilmaa.

4.4   EFM

EFM:n asentaminen ei saa lisätä vastapainetta yli moottorin valmistajan suositteleman arvon.

4.4.1   EFM on kiinnitettävä liikkuvan työkoneen pakoputkeen. Mittarin anturit on asetettava siten, että niiden kummallakin puolella (virtauksen suuntaan ja sitä vastaan) on suora putki, jonka pituus on vähintään kaksi kertaa virtausmittarin läpimitta.

4.4.2   EMF on asennettava liikkuvan työkoneen äänenvaimentimen jälkeen, jotta voidaan rajoittaa pakokaasun paineenvaihteluiden vaikutusta mittaussignaaleihin.

4.5   Siirtolinja ja näytteenotin

Siirtolinja on eristettävä asianmukaisesti liitoskohdistaan (näytteenotin ja mittauslaitteiden tausta).

4.5.1   Jos siirtolinjan pituutta muutetaan, siirtoajat on tarkistettava ja niitä on tarvittaessa korjattava.

4.5.2   Siirtolinja ja näytteenotin on asennettava teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 9.3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

4.6   Tietojenkeruulaite

Tietojenkeruulaite on liitettävä moottorin ECU-yksikköön lisäyksen 7 taulukossa 1 lueteltujen moottorin parametrien ja tarvittaessa lisäyksen 7 taulukossa 2 lueteltujen moottorin parametrien tallentamiseksi.

4.7   GPS (tarvittaessa)

Antenni olisi kiinnitettävä mahdollisimman korkealle niin, ettei sen toiminta ole vaarassa häiriintyä käytön aikana.

5.   Käytönaikaiseen valvontaan liittyvää testiä edeltävät menettelyt

5.1   Ympäristön lämpötilan mittaaminen

Ympäristön lämpötila on mitattava testin alussa ja myös testin lopussa kohtuullisen etäisyyden päässä liikkuvasta työkoneesta. Imuilman lämpötilan osalta voidaan käyttää CAN-signaalia (moottorissa koettu lämpötila).

Jos ympäristön lämpötilan arviointiin käytetään imuilman lämpötila-anturia, kirjatun ympäristön lämpötilan on oltava imuilman lämpötila korjattuna valmistajan ilmoittamalla ympäristön lämpötilan ja imuilman lämpötilan välisellä sovellettavalla nimelliserolla.

5.2   Mittauslaitteiden käynnistys ja vakauttaminen

Mittauslaitteita on lämmitettävä ja vakautettava, kunnes paineet, lämpötilat ja virtaukset saavuttavat käyttöarvonsa mittauslaitteen tai PEMS-järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti.

5.3   Siirtolinjan puhdistus ja lämmitys

Järjestelmän kontaminoitumisen estämiseksi siirtolinjaa on puhdistettava näytteenoton alkamiseen saakka siirtolinjan tai PEMS-järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Siirtolinja on lämmitettävä lämpötilaan 190 °C (+/– 10 °C) ennen testin aloittamista, jotta ei syntyisi kylmiä kohtia, jotka voisivat aiheuttaa näytteen kontaminoitumisen hiilivetyjen tiivistymisen vuoksi.

5.4   Kaasuanalysaattoreiden tarkastaminen ja kalibrointi

Kaasuanalysaattoreiden nolla- ja vertailukaasukalibroinnit ja lineaarisuustarkastukset on tehtävä käyttäen lisäyksessä 1 olevassa 2.1.3 kohdassa tarkoitettuja kalibrointikaasuja.

5.5   Pakokaasun virtausmittarin puhdistus

Virtausmittaria on puhdistettava paineantureiden liitoskohdissa PEMS-järjestelmän tai virtausmittarin valmistajan ohjeiden mukaisesti. Tarkoituksena on poistaa kondensoituneet aineet ja dieselhiukkaset painelinjoista ja virtausputkien paineenmittausaukoista.

6.   Tietojen keruu käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä

6.1   Ennen käytönaikaiseen valvontaan liittyvää testiä

Kaasupäästöjä koskevien tietonäytteiden ottaminen, pakokaasuparametrien mittaaminen ja moottoria ja ympäristöä koskevien tietojen kirjaaminen on aloitettava ennen moottorin käynnistämistä.

6.2   Käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana

Kaasupäästöjä koskevien tietonäytteiden ottamista, pakokaasuparametrien mittaamista ja moottoria ja ympäristöä koskevien tietojen kirjaamista on jatkettava koko sen ajan, joka moottoria testataan tavanomaisessa käytössä.

Moottori voidaan pysäyttää ja käynnistää, mutta kaasupäästöjä koskevien tietonäytteiden ottamista, pakokaasuparametrien mittaamista ja moottoria ja ympäristöä koskevien tietojen kirjaamista on jatkettava koko käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin ajan.

6.3   Käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin jälkeen

Käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin lopussa mittauslaitteiden ja tietojenkeruulaitteen vasteaikojen on annettava kulua umpeen. Moottori voidaan sammuttaa ennen tietojenkeruun lopettamista tai sen jälkeen.

6.4   Hyväksytyt mittaustiedot kaasupäästöjen laskentaa varten

Hyväksytyt mittaustiedot kaasupäästöjen laskentaa varten on määritettävä lisäyksen 4 mukaisesti. Kyseisiin laskelmiin sovelletaan 6.4.2 kohtaa.

6.4.1   Käynnistymisvaiheen keston määrittämiseksi pitkän työttömän tapahtuman jälkeen, kuten lisäyksessä 4 olevassa 2.2.2 kohdassa esitetään, pakokaasun lämpötila on mittava käyttöjakson aikana enintään 30 cm etäisyydellä NOx-päästöjen vähentämiseen käytetyn jälkikäsittelylaitteen ulostulosta.

6.4.2   Kylmäkäynnistystiedot

Kylmäkäynnistyksen kaasupäästöjen mitatut tiedot on poistettava kaasupäästöjä koskevista laskelmista.

Kaasupäästöjen laskentaa varten hyväksytyt mittaustiedot alkavat, kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on saavuttanut ensimmäisen kerran arvon 343 K (70 °C) tai kun moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on vakiintunut niin, että vaihteluväli on +/–2 K viiden minuutin aikana, sen mukaan kumpi tila saavutetaan ensin; niiden on joka tapauksessa alettava vähintään 20 minuutin kuluttua moottorin käynnistämisestä.

7.   Kaasuanalysaattoreiden tarkastus

7.1   Nollapisteen määräaikainen todentaminen käyttöjakson aikana

Kaasuanalysaattoreiden nollapiste on todennettava vähintään kahden tunnin välein käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana.

7.2   Nollapisteen määräaikainen korjaaminen käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana

Edellä olevan 7.1 kohdan mukaisesti tehtyjen tarkastusten tuloksia voidaan käyttää nollapisteen siirtymäkorjauksen tekemiseen.

7.3   Siirtymän verifiointi testin suorittamisen jälkeen

Siirtymän verifiointi on tehtävä ainoastaan jos nollapisteen siirtymäkorjausta ei ole tehty käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana 7.2 kohdan mukaisesti.

7.3.1   Kaasuanalysaattorit on nollattava ja kohdistettava viimeistään 30 minuutin kuluttua käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin päättymisestä niiden siirtymän verifioimiseksi verrattuna ennen testiä saatuihin tuloksiin.

7.3.2   Kaasuanalysaattoreiden nolla- ja vertailukaasukalibroinnit ja lineaarisuustarkastukset on tehtävä 5.4 kohdassa esitetyllä tavalla.

8.   Moottorin toimintahäiriö

8.1   Jos käyttöjakson aikana esiintyy toimintahäiriö ja liikkuvan työkoneen sisäinen valvontajärjestelmä ilmoittaa siitä selkeästi liikkuvan työkoneen käyttäjälle näkyvän varoituksen, testiviestin tai muun ilmaisimen avulla, käytönaikaiseen valvontaan liittyvä testi on mitätöitävä.

8.2   Toimintahäiriö on korjattava ennen uuden käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin tekemistä moottorille.

---

(1)  Mitataan märkänä tai korjataan märäksi.

(2)  Käytetään pakokaasun massavirran suoraa mittausta, ellei toinen seuraavista tapauksista ole soveltuva:

| a) | Liikkuvaan työkoneeseen asennettu pakokaasujärjestelmä johtaa pakokaasun laimentumiseen ilmalla ennen kohtaa, johon pakokaasun virtausmittari voitaisiin asentaa. Tässä tapauksessa pakokaasunäyte on otettava ennen laimennuskohtaa; tai |
| --- | --- |

a)

Liikkuvaan työkoneeseen asennettu pakokaasujärjestelmä johtaa pakokaasun laimentumiseen ilmalla ennen kohtaa, johon pakokaasun virtausmittari voitaisiin asentaa. Tässä tapauksessa pakokaasunäyte on otettava ennen laimennuskohtaa; tai

| b) | Liikkuvaan työkoneeseen asennettu pakokaasujärjestelmä ohjaa osan pakokaasusta liikkuvan työkoneen toiseen osaan (esim. lämmitystä varten) ennen kohtaa, johon pakokaasun virtausmittari voitaisiin asentaa. |
| --- | --- |

b)

Liikkuvaan työkoneeseen asennettu pakokaasujärjestelmä ohjaa osan pakokaasusta liikkuvan työkoneen toiseen osaan (esim. lämmitystä varten) ennen kohtaa, johon pakokaasun virtausmittari voitaisiin asentaa.

Tässä tapauksessa, kun valmistaja pystyy esittämään hyväksyntäviranomaiselle vahvan näytön siitä, että ECU-yksikön arvioima polttoaineen massavirta korreloi moottoridynamometritestipenkissä mitatun polttoaineen massavirran kanssa, pakokaasun virtausmittari voidaan jättää pois ja voidaan soveltaa epäsuoria pakokaasun virtausmittauksia (polttoaineen ja imuilman virtauksista tai polttoaineen virtauksesta ja hiilitaseesta).

(3)  Käytetään ympäristön tai imuilman lämpötila-anturia. Imuilman lämpötila-anturia käytettäessä on noudatettava 5.1 kohdan toisessa alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia.

(4)  Kirjattavan arvon on oltava joko a) nettovääntömomentti tai b) nettovääntömomentti, joka on laskettu moottorin todellisen vääntömomenttiprosentin, kitkamomentin ja viitevääntömomentin perusteella lisäyksessä 7 olevassa 2.1.1 kohdassa mainittujen standardien mukaisesti.

Nettovääntömomentin on perustuttava moottorin tuottamaan korjaamattomaan nettovääntömomenttiin, mukaan lukien välineet ja apulaitteet, jotka moottoriin on lisättävä päästötestiä varten teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteen VI lisäyksen 2 mukaisesti.

Lisäys 3

Tietojen esikäsittely kaasupäästöjen laskentaa varten

1.   Määritelmät

1.2   Tässä lisäyksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1.2.1 | ’nollavasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, kohina mukaan lukien; |
| --- | --- |

1.2.1

’nollavasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, kohina mukaan lukien;

| 1.2.2 | ’vertailuvasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, kohina mukaan lukien. |
| --- | --- |

1.2.2

’vertailuvasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, kohina mukaan lukien.

2.   Siirtymäkorjaus

2.1   Suurin sallittu siirtymä

Nollavasteen ja vertailuvasteen siirtymien on oltava alle kaksi prosenttia alimman käytettävän mittausalueen täydestä asteikosta.

| a) | Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle kaksi prosenttia, mitattuja pitoisuuksia voidaan käyttää korjaamattomina tai niihin voidaan tehdä siirtymäkorjaus 2.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle kaksi prosenttia, mitattuja pitoisuuksia voidaan käyttää korjaamattomina tai niihin voidaan tehdä siirtymäkorjaus 2.2 kohdan mukaisesti.

| b) | Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on vähintään kaksi prosenttia, mitattuihin pitoisuuksiin on tehtävä siirtymäkorjaus 2.2 kohdan mukaisesti. Jos korjausta ei tehdä, testi on mitätöitävä. |
| --- | --- |

b)

Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on vähintään kaksi prosenttia, mitattuihin pitoisuuksiin on tehtävä siirtymäkorjaus 2.2 kohdan mukaisesti. Jos korjausta ei tehdä, testi on mitätöitävä.

2.2   Siirtymäkorjaus

Siirtymäkorjattu pitoisuusarvo on laskettava teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2.1 tai 3.5 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Korjaamattomien ja korjattujen ominaiskaasupäästöarvojen ero saa olla enintään ± kuusi prosenttia korjaamattomista ominaiskaasupäästöarvoista. Jos siirtymä on suurempi kuin kuusi prosenttia, testi on mitätöitävä.

Jos siirtymäkorjausta sovelletaan, kaasupäästöjä ilmoitettaessa on käytettävä ainoastaan siirtymäkorjattuja kaasupäästötuloksia.

3.   Ajallinen yhdenmukaistaminen

Eri signaalien välisen aikaviiveen aiheuttaman kaasupäästöjen massan laskentaa vääristävän vaikutuksen minimoimiseksi kaasupäästölaskelmiin liittyvät tiedot on yhdenmukaistettava ajallisesti 3.1–3.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

3.1   Kaasuanalysaattoreiden tiedot

Kaasuanalysaattoreilta saatavat tiedot on yhdenmukaistettava teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 8.1.5.3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

3.2   Kaasuanalysaattoreiden ja pakokaasun virtausmittareiden tiedot

Kaasuanalysaattoreilta saatavat tiedot on yhdenmukaistettava pakokaasun virtausmittareiden tietojen kanssa 3.4 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

3.3   PEMS-järjestelmän ja moottorin tiedot

PEMS-järjestelmästä (kaasuanalysaattorit ja EFM) saatavat tiedot on yhdenmukaistettava moottorin ECU-yksiköltä saatavien tietojen kanssa 3.4 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

3.4   Menettely PEMS-järjestelmän tietojen ajallisen yhdenmukaistamisen parantamiseksi

Lisäyksessä 2 olevassa taulukossa luetellut testiparametrit jaetaan kolmeen ryhmään:

| | Ryhmä 1: Kaasuanalysaattorit (HC-, CO-, CO2- ja NOx-pitoisuudet); |
| --- | --- |

Ryhmä 1: Kaasuanalysaattorit (HC-, CO-, CO2- ja NOx-pitoisuudet);

| | Ryhmä 2: Pakokaasun virtausmittari (pakokaasun massavirta ja lämpötila); |
| --- | --- |

Ryhmä 2: Pakokaasun virtausmittari (pakokaasun massavirta ja lämpötila);

| | Ryhmä 3: Moottori (vääntömomentti, pyörimisnopeus, lämpötilat ja polttoaineen virtaus ECU-yksiköltä). |
| --- | --- |

Ryhmä 3: Moottori (vääntömomentti, pyörimisnopeus, lämpötilat ja polttoaineen virtaus ECU-yksiköltä).

Kunkin ryhmän tietojen ajallinen yhdenmukaistaminen kahden muun ryhmän tietojen kanssa on tarkistettava hakemalla kahden testiparametrisarjan suurin korrelaatiokerroin. Kaikkia ryhmän testiparametreja on siirrettävä mahdollisimman suuren korrelaatiokertoimen saamiseksi. Korrelaatiokertoimien laskennassa on käytettävä seuraavia testiparametreja:

| a) | ryhmä 1 ja ryhmä 2 (kaasuanalysaattorit ja EFM-tiedot) ryhmän 3 (moottorin tiedot) kanssa: ECU-yksiköstä; |
| --- | --- |

a)

ryhmä 1 ja ryhmä 2 (kaasuanalysaattorit ja EFM-tiedot) ryhmän 3 (moottorin tiedot) kanssa: ECU-yksiköstä;

| b) | ryhmä 1 ryhmän 2 kanssa: CO2-pitoisuus ja pakokaasun massavirta; |
| --- | --- |

b)

ryhmä 1 ryhmän 2 kanssa: CO2-pitoisuus ja pakokaasun massavirta;

| c) | ryhmä 2 ryhmän 3 kanssa: CO2-pitoisuus ja moottorin polttoainevirta. |
| --- | --- |

c)

ryhmä 2 ryhmän 3 kanssa: CO2-pitoisuus ja moottorin polttoainevirta.

4.   Tietojen johdonmukaisuuden tarkastus

4.1   Kaasuanalysaattoreiden ja pakokaasun virtausmittareiden tiedot

Tietojen (virtausmittarilla mitattu pakokaasun massavirta sekä kaasupitoisuudet) johdonmukaisuus on tarkistettava ECU-yksiköltä saadun mitatun moottorin polttoainevirran ja teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2.1.6.4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti lasketun moottorin polttoainevirran korrelaation avulla.

Mitatuille ja lasketuille polttoainevirran arvoille on tehtävä lineaarinen regressioanalyysi. Menetelmänä on käytettävä pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto:

y = mx + b

Jossa:

| — | y on laskettu polttoaineen virtaus [g/s]; |
| --- | --- |

—

y on laskettu polttoaineen virtaus [g/s];

| — | m on regressiolinjan kaltevuus; |
| --- | --- |

—

m on regressiolinjan kaltevuus;

| — | x on mitattu polttoaineen virtaus [g/s]; |
| --- | --- |

—

x on mitattu polttoaineen virtaus [g/s];

| — | b on regressiolinjan y-leikkaus. |
| --- | --- |

—

b on regressiolinjan y-leikkaus.

Kullekin regressiolinjalle on laskettava kaltevuus (m) ja determinaatiokerroin (r2). Tämä analyysi suositellaan tehtäväksi alueella, jonka rajoina ovat 15 prosenttia maksimiarvosta ja maksimiarvo, ja taajuudella, joka on vähintään kuin 1 Hz. Jotta testi voidaan katsoa kelpoiseksi, seuraavat kaksi kriteeriä on arvioitava:

Taulukko

Toleranssit

| Regressiolinjan kaltevuus, m | 0,9–1,1 – suositus |
| --- | --- |
| Determinaatiokerroin, r2 | vähintään 0,90 – pakollinen |

Regressiolinjan kaltevuus, m

0,9–1,1 – suositus

Determinaatiokerroin, r2

vähintään 0,90 – pakollinen

4.2   ECU-yksikön vääntömomenttitiedot

ECU-yksikön vääntömomenttitietojen johdonmukaisuus on tarkistettava vertaamalla ECU-yksikön suurimpia vääntömomenttiarvoja moottorin eri pyörimisnopeuksilla (tarvittaessa) virallisen täyden kuormituksen vääntömomenttikäyrän vastaaviin arvoihin lisäyksen 6 mukaisesti.

4.3   Polttoaineen ominaiskulutus (BSFC)

Polttoaineen ominaiskulutus on tarkastettava käyttämällä seuraavia arvoja:

| a) | polttoaineenkulutus, joka on laskettu kaasupäästötiedoista (kaasuanalysaattorien pitoisuustiedot ja pakokaasun massavirtatiedot) teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2.1.6.4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

polttoaineenkulutus, joka on laskettu kaasupäästötiedoista (kaasuanalysaattorien pitoisuustiedot ja pakokaasun massavirtatiedot) teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2.1.6.4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti;

| b) | työ, joka on laskettu ECU-yksikön tiedoista (moottorin vääntömomentti ja pyörimisnopeus). |
| --- | --- |

b)

työ, joka on laskettu ECU-yksikön tiedoista (moottorin vääntömomentti ja pyörimisnopeus).

4.4   Ilmanpaine

Ilmanpaineen arvo on tarkastettava vertaamalla sitä GPS-tietojen mukaiseen korkeuteen merenpinnasta, jos GPS-tiedot ovat saatavilla.

4.5   Hyväksyntäviranomainen voi mitätöidä testin, jos se ei pidä tietojen johdonmukaisuuden tarkastuksen tuloksia tyydyttävinä.

5.   Kuiva-märkäkorjaus

Jos pitoisuus mitataan kuivana, se on muunnettava märkäpitoisuudeksi teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2 tai 3 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

6.   Kosteuden ja lämpötilan NOX-korjaus

Kaasuanalysaattoreilla mitattuja NOx-pitoisuuksia ei korjata ympäristön lämpötilan ja kosteuden mukaisesti.

Lisäys 4

Algoritmi kelpoisten tapahtumien määrittämiseksi käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana

1.   Yleiset vaatimukset

1.1   Tässä lisäyksessä 'tapahtumalla' tarkoitetaan tietoja, jotka on mitattu käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä kaasupäästölaskelmia varten käyttäen aikalisäystä Δt, joka vastaa tietojen näytteenottojaksoa.

1.2   Tässä lisäyksessä esitetty menetelmä perustuu työtapahtumien ja työttömien tapahtumien malliin.

1.3   Tapahtumaa, joka katsotaan työttömäksi tapahtumaksi tämän lisäyksen mukaisesti, ei saa pitää kelpoisena työn tai CO2-massan laskennassa eikä lisäyksessä 5 olevassa 2 kohdassa esitetyssä keskiarvon määritysjaksojen kaasupäästöjen ja vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen määrittämisessä. Laskemissa tulee käyttää ainoastaan työtapahtumia.

1.4   Työttömät tapahtumat luokitellaan lyhyiksi työttömiksi tapahtumiksi (≤ D2) ja pitkiksi työttömiksi tapahtumiksi (> D2) (ks. D2:n arvo taulukosta).

2.   Menettely työttömien tapahtumien määrittämiseksi

2.1   Seuraavia tapahtumia on pidettävä työttöminä tapahtumina:

| 2.1.1 | Tapahtumat, joissa moottorin teho on alle 10 prosenttia moottorin suurimmasta nettotehosta. |
| --- | --- |

2.1.1

Tapahtumat, joissa moottorin teho on alle 10 prosenttia moottorin suurimmasta nettotehosta.

| 2.1.2 | Tapahtumat, jotka vastaavat lisäyksessä 2 olevassa 6.4.2 kohdassa esitettyjä moottorijärjestelmän kylmäolosuhteita (kylmäkäynnistys). |
| --- | --- |

2.1.2

Tapahtumat, jotka vastaavat lisäyksessä 2 olevassa 6.4.2 kohdassa esitettyjä moottorijärjestelmän kylmäolosuhteita (kylmäkäynnistys).

| 2.1.3 | Tapahtumat, jotka on tallennettu ympäristöolosuhteissa, jotka eivät vastaa tämän lisäyksen 3.3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.1.3

Tapahtumat, jotka on tallennettu ympäristöolosuhteissa, jotka eivät vastaa tämän lisäyksen 3.3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia.

| 2.1.4 | Tapahtumat, jotka on tallennettu mittauslaitteiden määräaikaisten tarkastusten aikana. |
| --- | --- |

2.1.4

Tapahtumat, jotka on tallennettu mittauslaitteiden määräaikaisten tarkastusten aikana.

2.2   Lisäksi on toteutettava seuraavat vaiheet:

| 2.2.1 | Työttömiä tapahtumia, joiden kesto on lyhyempi kuin D0, on pidettävä työtapahtumina ja ne on yhdistettävä niitä ympäröiviin työtapahtumiin (ks. D0:n arvo taulukosta). |
| --- | --- |

2.2.1

Työttömiä tapahtumia, joiden kesto on lyhyempi kuin D0, on pidettävä työtapahtumina ja ne on yhdistettävä niitä ympäröiviin työtapahtumiin (ks. D0:n arvo taulukosta).

| 2.2.2 | Pitkää työtöntä tapahtumaa (> D2) seuraavaa käynnistymisvaihetta on myös pidettävä työttömänä tapahtumana, kunnes pakokaasun lämpötila saavuttaa arvon 523 K. Jos pakokaasun lämpötila ei saavuta arvoa 523 K ajassa D3, kaikkia D3:n jälkeisiä tapahtumia on pidettävä työtapahtumina (ks. D3:n arvo taulukosta). |
| --- | --- |

2.2.2

Pitkää työtöntä tapahtumaa (> D2) seuraavaa käynnistymisvaihetta on myös pidettävä työttömänä tapahtumana, kunnes pakokaasun lämpötila saavuttaa arvon 523 K. Jos pakokaasun lämpötila ei saavuta arvoa 523 K ajassa D3, kaikkia D3:n jälkeisiä tapahtumia on pidettävä työtapahtumina (ks. D3:n arvo taulukosta).

| 2.2.3 | Kaikissa työttömissä tapahtumissa tapahtuman ensimmäistä D1 minuuttia on pidettävä työtapahtumana (ks. D1:n arvo taulukosta). |
| --- | --- |

2.2.3

Kaikissa työttömissä tapahtumissa tapahtuman ensimmäistä D1 minuuttia on pidettävä työtapahtumana (ks. D1:n arvo taulukosta).

3.   
  ”Koneen työn” määritysalgoritmi

3.1   Vaihe 1

Havaitaan tapahtumat ja jaetaan ne työtapahtumiin ja työttömiin tapahtumiin.

3.1.1   Määritellään työtapahtumat ja työttömät tapahtumat 2 kohdan mukaisesti.

3.1.2   Lasketaan työttömien tapahtumien kesto.

3.1.3   Määritetään työtapahtumiksi työttömät tapahtumat, joiden kesto on lyhyempi kuin D0 (ks. D0:n arvo taulukosta 1).

3.1.4   Lasketaan jäljelle jäävien työttömien tapahtumien kesto.

3.2   Vaihe 2

Yhdistetään lyhyet työtapahtumat (≤ D0) työttömiksi tapahtumiksi.

3.2.1   Yhdistetään työtapahtumat, joiden kesto on lyhyempi kuin D0, ympäröiviin työttömiin tapahtumiin, joiden kesto on pidempi kuin D1.

3.3   Vaihe 3

Suljetaan pois pitkiä työttömiä tapahtumia seuraavat työtapahtumat (käynnistymisvaihe).

3.3.1   Luetaan pitkiä työttömiä tapahtumia (> D2) seuraavat tapahtumat työttömiksi tapahtumiksi siihen saakka kunnes pakokaasun lämpötila saavuttaa arvon 523 K tai kunnes D3 minuuttia on kulunut (ks. D3:n arvo taulukosta), sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin.

3.4   Vaihe 4

Otetaan huomioon työtapahtumia seuraavat työttömät tapahtumat.

3.4.1   Otetaan huomioon D1 minuuttia mitä tahansa työtapahtumaa seuraavasta työttömästä tapahtumasta (ks. D1:n arvo taulukosta).

Taulukko

Parametrien D0, D1, D2 ja D3 arvot

| Parametrit | Arvo |
| --- | --- |
| D0 | 2 minuuttia |
| D1 | 2 minuuttia |
| D2 | 10 minuuttia |
| D3 | 4 minuuttia |

Parametrit

Arvo

D0

2 minuuttia

D1

2 minuuttia

D2

10 minuuttia

D3

4 minuuttia

4.   Esimerkkejä

4.1   Työttömiä tapahtumia koskevien tietojen pois jättäminen vaiheen 1 lopussa

Moottorin teho [%]

Kelpaa[1]/ Ei kelpaa[0]

4.2   Työttömiä tapahtumia koskevien tietojen pois jättäminen vaiheen 2 lopussa

Moottorin teho [%]

Kelpaa[1]/ Ei kelpaa[0]

4.3   Työttömiä tapahtumia koskevien tietojen pois jättäminen vaiheen 3 lopussa

Moottorin teho [%]

Kelpaa[1]/ Ei kelpaa[0]

4.4   Vaiheen 4 loppu – lopullinen

Moottorin teho [%]

Kelpaa[1]/ Ei kelpaa[0]

Lisäys 5

Kaasupäästölaskelmat

1.   Hetkellisten kaasupäästöjen laskenta

Kaasupäästöjen hetkellinen massa on laskettava käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä mitattujen kaasupäästöjen hetkellisen pitoisuuden perusteella ja teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VII olevassa 2 tai 3 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

2.   Keskiarvon määritysjaksojen kaasupäästöjen ja vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen määrittäminen

2.1   Keskiarvon määritysjaksoon perustuva menetelmä

Keskiarvon määritysjaksolla tarkoitetaan käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana lasketun täydellisen tietosarjan osaa, jonka CO2-massa tai työ on yhtä suuri kuin moottorin CO2-massa tai työ, joka on mitattu työkoneiden muuttuvatilaisen laboratoriotestisyklin (NRTC) ajalta.

Kaasupäästöjen massa ja vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut on laskettava käyttäen liikkuvan keskiarvon määritysjakson menetelmää, joka perustuu työn vertailuarvoon (2.2 kohdassa esitetty menetelmä) ja CO2-massan vertailuarvoon (2.3 kohdassa esitetty menetelmä), joka on mitattu NRTC-vertailusyklin ajalta.

Laskelmat on tehtävä seuraavien yleisten vaatimusten mukaisesti:

2.1.1   Lisäyksen 4 ehtojen mukaisesti pois jätettyjä tietoja ei saa ottaa huomioon työtä tai CO2-massaa eikä keskiarvon määritysjaksojen kaasupäästöjä ja vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja koskevissa laskelmissa.

2.1.2   Liikkuvan keskiarvon määritysjaksoon perustuvat laskelmat on suoritettava käyttäen aikalisäystä Δt, joka vastaa tietojen näytteenottojaksoa.

2.1.3   Kaasupäästöjen massa kutakin keskiarvon määritysjaksoa kohti (mg/keskiarvon määritysjakso) on määritettävä integroimalla hetkellisten kaasupäästöjen massa keskiarvon määritysjaksossa.

2.1.4   Laskelmat on tehtävä ja esitettävä molemmille menettelyille: CO2-massan vertailuarvo ja työn vertailuarvo.

Kuva 1.

Moottorin teho ajan funktiona ja keskiarvon määritysjakson kaasupäästöt ajan funktiona ensimmäisestä keskiarvon määritysjaksosta alkaen

Keskiarvon määritysjakson päästöt

Ensimmäisen määritysjakson päästöt

Aika

Moottorin teho [%]

2.2   Työhön perustuva menetelmä

Kuva 2

Työhön perustuva menetelmä

Työhön perustuva menetelmä

Työ [kWh]

Päästöt [g]

Keskiarvon määritysjakson kesto (t
  2,

  i
  – t
  1,

  i
  ), kun i on jakson järjestysnumero, määritetään seuraavasti:

W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  ) ≥ Wref

Jossa:

| — | W(tj,i
  ) on moottorin työ mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan tj,i
  välillä, kWh; |
| --- | --- |

—

W(tj,i
  ) on moottorin työ mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan tj,i
  välillä, kWh;

| — | Wref
  on moottorin työ NRTC-syklin aikana, kWh. |
| --- | --- |

—

Wref
  on moottorin työ NRTC-syklin aikana, kWh.

| — | t
  2,

  i
  on valittava niin, että

  W(t
  2,i
  – Δt) – W(t
  1,i
  ) < Wref
  ≤ W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  ) |
| --- | --- |

—

t
  2,

  i
  on valittava niin, että

W(t
  2,i
  – Δt) – W(t
  1,i
  ) < Wref
  ≤ W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  )

jossa Δt on tietojen näytteenottojakso, jonka pituus on enintään 1 sekunti.

2.2.1   Ominaiskaasupäästöjen laskenta

Ominaiskaasupäästöt egas
  (g/kWh) on laskettava kullekin keskiarvon määritysjaksolle ja kullekin kaasumaiselle epäpuhtaudelle seuraavasti:

Formula

Jossa:

| — | m on kaasumaisen epäpuhtauden massapäästö, mg/keskiarvon määritysjakso |
| --- | --- |

—

m on kaasumaisen epäpuhtauden massapäästö, mg/keskiarvon määritysjakso

| — | W(t
  2,

  i
  ) – W(t
  1,

  i
  ) on moottorin työ keskiarvon määritysjakson i aikana, kWh |
| --- | --- |

—

W(t
  2,

  i
  ) – W(t
  1,

  i
  ) on moottorin työ keskiarvon määritysjakson i aikana, kWh

2.2.2   Kelpoisten keskiarvon määritysjaksojen valinta

Kelpoisia keskiarvon määritysjaksoja ovat jaksot, joilla keskimääräinen teho on yli 20 prosenttia moottorin enimmäistehosta. Kelpoisten keskiarvon määritysjaksojen osuuden on oltava vähintään 50 prosenttia.

2.2.2.1   Jos kelpoisten keskiarvon määritysjaksojen osuus on alle 50 prosenttia, testi mitätöidään.

2.2.3   Vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen laskenta

Vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut on laskettava kullekin kelpoiselle keskiarvon määritysjaksolle ja kullekin yksittäiselle kaasumaiselle epäpuhtaudelle seuraavasti:

Formula

Jossa:

| — | e on kaasumaisen epäpuhtauden ominaispäästö, g/kWh; |
| --- | --- |

—

e on kaasumaisen epäpuhtauden ominaispäästö, g/kWh;

| — | L on sovellettava raja-arvo, g/kWh. |
| --- | --- |

—

L on sovellettava raja-arvo, g/kWh.

2.3   CO2-massaan perustuva menetelmä

Kuva 3

CO2-massaan perustuva menetelmä

CO2 päästöt [kg]

CO2-massaan perustuva menetelmä

Päästöt [g]

Keskiarvon määritysjakson kesto (t
  2,

  i
  – t
  1,

  i
  ), kun i on jakson järjestysnumero, määritetään seuraavasti:

Formula

Jossa:

| — | on CO2-massa mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan tj,i
  välillä, kg; |
| --- | --- |

—

Formula
  on CO2-massa mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan tj,i
  välillä, kg;

| — | on NRTC-syklille määritetty CO2-massa, kg; |
| --- | --- |

—

Formula
  on NRTC-syklille määritetty CO2-massa, kg;

| — | t
  2,

  i
  on valittava niin, että |
| --- | --- |

—

t
  2,

  i
  on valittava niin, että

Formula

jossa Δt on tietojen näytteenottojakso, jonka pituus on enintään 1 sekunti.

CO2-massat lasketaan keskiarvon määritysjaksoille integroimalla 1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti lasketut hetkelliset kaasupäästöt.

2.3.1   Kelpoisten keskiarvon määritysjaksojen valinta

Kelpoisia keskiarvon määritysjaksoja ovat sellaiset, joiden kesto ei ylitä seuraavan yhtälön mukaista enimmäiskestoaikaa:

Formula

Jossa:

| — | Dmax
  on keskiarvon määritysjakson enimmäiskestoaika, s; |
| --- | --- |

—

Dmax
  on keskiarvon määritysjakson enimmäiskestoaika, s;

| — | Pmax
  on moottorin suurin teho, kW. |
| --- | --- |

—

Pmax
  on moottorin suurin teho, kW.

Kelpoisten keskiarvon määritysjaksojen osuuden on oltava vähintään 50 prosenttia.

2.3.2   Vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen laskenta

Vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut on laskettava kullekin yksittäiselle keskiarvon määritysjaksolle ja kullekin yksittäiselle epäpuhtaudelle seuraavasti:

Formula

kun
  Formula
  (käytönaikainen suhde) ja

Formula
  (varmennussuhde)

Jossa:

| — | m on kaasumaisen epäpuhtauden massapäästö, mg/keskiarvon määritysjakso; |
| --- | --- |

—

m on kaasumaisen epäpuhtauden massapäästö, mg/keskiarvon määritysjakso;

| — | on CO2-massa määritysjakson i aikana, kg; |
| --- | --- |

—

Formula
  on CO2-massa määritysjakson i aikana, kg;

| — | on NRTC-syklille määritetty CO2-massa, kg; |
| --- | --- |

—

Formula
  on NRTC-syklille määritetty CO2-massa, kg;

| — | mL
  on sovellettavaa NRTC-syklin raja-arvoa vastaava kaasumaisen epäpuhtauden massapäästö, mg. |
| --- | --- |

—

mL
  on sovellettavaa NRTC-syklin raja-arvoa vastaava kaasumaisen epäpuhtauden massapäästö, mg.

3.   Kaasupäästölaskelmien pyöristäminen

Standardin ASTM E 29-06b (Standard Practice for Using Significant Digits in Test Data to Determine Conformance with Specifications) mukaisesti lopulliset testitulokset pyöristetään yhdessä vaiheessa sovellettavassa päästöstandardissa ilmoitettuun desimaalitarkkuuteen lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla. Välitulosten, joiden kautta saadaan lopullinen ominaispäästö, pyöristäminen on sallittu.

4.   Kaasupäästötulokset

Seuraavat tulokset on ilmoitettava tämän liitteen 10 kohdan mukaisesti:

| a) | käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä mitattu kaasupäästöjen hetkellinen pitoisuus; |
| --- | --- |

a)

käytönaikaiseen valvontaan liittyvässä testissä mitattu kaasupäästöjen hetkellinen pitoisuus;

| b) | kaasupäästöjen pitoisuuden keskiarvo koko käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin ajalta; |
| --- | --- |

b)

kaasupäästöjen pitoisuuden keskiarvo koko käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin ajalta;

| c) | 1 kohdan mukaisesti laskettu kaasupäästöjen hetkellinen massa; |
| --- | --- |

c)

1 kohdan mukaisesti laskettu kaasupäästöjen hetkellinen massa;

| d) | kaasupäästöjen integroitu massa koko käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin ajalta; tämä massa saadaan laskemalla yhteen 1 kohdan mukaisesti lasketut hetkellisten kaasupäästöjen massat; |
| --- | --- |

d)

kaasupäästöjen integroitu massa koko käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin ajalta; tämä massa saadaan laskemalla yhteen 1 kohdan mukaisesti lasketut hetkellisten kaasupäästöjen massat;

| e) | kelpoisten määritysjaksojen vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen jakautuminen, kun tunnusluvut on laskettu 2.2.3 ja 2.3.2 kohdan mukaisesti (vähimmäis- ja enimmäisarvo sekä 90. kumulatiivinen prosenttipiste); |
| --- | --- |

e)

kelpoisten määritysjaksojen vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen jakautuminen, kun tunnusluvut on laskettu 2.2.3 ja 2.3.2 kohdan mukaisesti (vähimmäis- ja enimmäisarvo sekä 90. kumulatiivinen prosenttipiste);

| f) | kaikkien määritysjaksojen vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen jakautuminen, kun tunnusluvut on laskettu 2.2.3 ja 2.3.2 kohdan mukaisesti ilman hyväksyttyjen tietojen määrittämistä lisäyksen 4 mukaisesti ja ilman kelpoisten määritysjaksojen määrittämistä 2.2.2 ja 2.3.1 kohdan mukaisesti (vähimmäis- ja enimmäisarvo sekä 90. kumulatiivinen prosenttipiste). |
| --- | --- |

f)

kaikkien määritysjaksojen vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen jakautuminen, kun tunnusluvut on laskettu 2.2.3 ja 2.3.2 kohdan mukaisesti ilman hyväksyttyjen tietojen määrittämistä lisäyksen 4 mukaisesti ja ilman kelpoisten määritysjaksojen määrittämistä 2.2.2 ja 2.3.1 kohdan mukaisesti (vähimmäis- ja enimmäisarvo sekä 90. kumulatiivinen prosenttipiste).

Lisäys 6

ECU-yksikön vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuus

1.   Suurimman vääntömomentin menetelmä

1.1   Suurimman vääntömomentin menetelmän tarkoituksena on osoittaa, että käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana on saavutettu piste, joka on suurinta vääntömomenttia moottorin pyörintänopeuden funktiona esittävällä vertailukäyrällä.

1.2   Jos käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana ei ole saavutettu pistettä, joka on suurinta vääntömomenttia moottorin pyörintänopeuden funktiona esittävällä vertailukäyrällä, valmistaja voi muuttaa liikkuvan työkoneen kuormitettua käyttöä ja/tai lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa vahvistettua testin vähimmäiskestoa tarpeen mukaan, voidakseen osoittaa tämän pisteen saavuttamisen käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin suorittamisen jälkeen.

1.3   Edellä 1.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia ei sovelleta tapauksessa, jossa valmistajan näkemyksen mukaan ja hyväksyntäviranomaisen etukäteen antamalla suostumuksella suurinta vääntömomenttia esittävällä vertailukäyrällä olevaa pistettä ei voida saavuttaa tavanomaisessa käytössä ylikuormittamatta liikkuvaan työkoneeseen asennettua moottoria tai sen saavuttaminen ei olisi turvallista.

1.4   Tässä tapauksessa valmistajan on ehdotettava hyväksyntäviranomaiselle vaihtoehtoista menetelmää signaalin tarkastamiseksi. Vaihtoehtoista menetelmää saa käyttää ainoastaan jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että sitä voidaan soveltaa ylikuormittamatta moottoria tai ilman muuta turvallisuusriskiä.

1.5   Valmistaja voi ehdottaa hyväksyntäviranomaiselle 1.1–1.4 kohdassa tarkoitettua menetelmää tarkempaa ja kattavampaa menetelmää ECU-yksikön vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana. Tässä tapauksessa on käytettävä valmistajan ehdottamaa menetelmää edellä mainituissa kohdissa esitetyn menetelmän sijaan.

2.   ECU-yksikön vääntömomenttisignaalin vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen mahdottomuus

Kun valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei ECU-yksikön vääntömomenttisignaalin tarkastaminen ole mahdollista käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana, hyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä EU-tyyppihyväksyntää varten vaadittavien testien aikana tehty ja EU-tyyppihyväksyntätodistuksessa ilmoitettu varmennus.

Lisäys 7

ECU-yksikön datavirtaa koskevat tietovaatimukset

1.   Annettavat tiedot

1.1   ECU-yksikön on tuotettava vähintään taulukossa 1 luetellut mittaustiedot.

Taulukko 1

Mittaustiedot

| Parametri | Yksikkö |
| --- | --- |
| Moottorin vääntömomentti (1) | Nm |
| Moottorin pyörimisnopeus | rpm |
| Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila | K |

Parametri

Yksikkö

Moottorin vääntömomentti (1)

Nm

Moottorin pyörimisnopeus

rpm

Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila

K

1.2   Jos joko ilmanpainetta tai ympäristön lämpötilaa ei mitata ulkoisilla antureilla, ECU-yksikön on tuotettava ne taulukon 2 mukaisesti.

Taulukko 2

Muut mittaustiedot

| Parametri | Yksikkö |
| --- | --- |
| Ympäristön lämpötila (2) | K |
| Ilmanpaine | kPa |
| Polttoaineen virtaus | g/s |

Parametri

Yksikkö

Ympäristön lämpötila (2)

K

Ilmanpaine

kPa

Polttoaineen virtaus

g/s

1.3   Jos pakokaasun massavirtaa ei mitata suoraan, moottorin polttoainevirta on annettava lisäyksessä 2 olevassa 1 kohdassa olevan taulukon mukaisesti.

2.   Tietoliikennevaatimukset

2.1   Datavirtatietojen saatavuus

2.1.1   Datavirtatiedot on asetettava saataville vähintään yhden seuraavista standardisarjoista mukaisesti:

| a) | ISO 27145 ja ISO 15765-4 (CAN-pohjainen); |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 ja ISO 15765-4 (CAN-pohjainen);

| b) | ISO 27145 ja ISO 13400 (TCP/IP-pohjainen); |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 ja ISO 13400 (TCP/IP-pohjainen);

| c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73.

2.1.2   ECU-yksikön on tuettava vähintään yhden edellä luetellun standardin vastaavia palveluja taulukossa 1 esitettyjen tietojen antamiseksi.

Standardien muiden eritelmien toteuttaminen ECU-yksikössä on sallittua muttei pakollista.

2.1.3   Datavirtatietojen on oltava saatavilla langoitetun yhteyden kautta (ulkoinen skannauslaite).

2.2   CAN-pohjainen langoitettu yhteys

2.2.1   Yhteysnopeuden datalinkkijohtoa pitkin on oltava joko 250 kbps tai 500 kbps.

2.2.2   Liittymärajapinnan moottorin ja PEMS-järjestelmän mittauslaitteiden välillä on oltava standardoitu ja sen on täytettävä kaikki standardin ISO 15031-3 Tyypin A (12 VDC:n virtalähde), Tyypin B (24:n VDC virtalähde) tai SAE J1939-13 (12 tai 24 VDC:n virtalähde) vaatimukset.

2.3   Asiakirjavaatimukset

Valmistajan on ilmoitettava hallinnollisia vaatimuksia koskevassa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/656 (3) vahvistetuissa ilmoituslomakkeissa yhteysstandardit, joita on käytetty datavirtatietojen asettamiseksi saataville 2.1.1 kohdan mukaisesti.

---

(1)  Annettavan arvon on oltava joko a) moottorin nettovääntömomentti tai b) moottorin nettovääntömomentti, joka on laskettu muista soveltuvista vääntömomentin arvoista, jotka on määritelty 2.1.1 kohdassa mainituissa vastaavissa yhteyskäytäntöstandardeissa. Nettovääntömomentin on perustuttava moottorin tuottamaan korjaamattomaan nettovääntömomenttiin, mukaan lukien välineet ja apulaitteet, jotka moottoriin on lisättävä päästötestiä varten teknisiä ja yleisiä vaatimuksia koskevan delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteen VI lisäyksen 2 mukaisesti.

(2)  Imuilman lämpötila-anturia käytettäessä on noudatettava lisäyksessä 2 olevan 5.1 kohdan toisessa alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia.

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/656, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevien hallinnollisten vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisesti (katso tämän virallisen lehden sivu 364).

Lisäys 8

Käytönaikaisen valvonnan testiraportti

1.   Moottorin valmistajan tiedot

1.1   Merkki (valmistajan kauppanimi)

1.2   Valmistajan toiminimi ja osoite

1.3   Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite

1.4   Kokoonpano-/valmistustehtaiden nimet ja osoitteet

2.   Moottorin tiedot

2.1   Moottorityypin/-perheen nimitys

2.2   Moottorityypin/-perheen luokka ja alaluokka

2.3   Tyyppihyväksyntänumero

2.4   Kaupalliset nimet (tarvittaessa)

2.5   Moottorin sarjanumero

2.6   Moottorin valmistusvuosi ja -kuukausi

2.7   Moottori kunnostettu

2.8   Moottorin iskutilavuus [dm3]

2.9   Sylinterimäärä

2.10   Moottorin ilmoitettu nettonimellisteho / nimellisnopeus [kW/rpm]

2.11   Moottorin suurin nettoteho / suurimman tehon nopeus [kW/rpm]

2.12   Moottorin ilmoitettu suurin vääntömomentti / suurimman vääntömomentin nopeus [Nm/rpm]

2.13   Joutokäyntinopeus [rpm]

2.14   Valmistajan toimittama täyden kuormituksen vääntömomenttikäyrä käytettävissä (kyllä/ei)

2.15   Valmistajan toimittaman täyden kuormituksen vääntömomenttikäyrän viitenumero

2.16   Typen oksidien poistojärjestelmä (esim. EGR, SCR)

2.17   Katalysaattorin tyyppi

2.18   Hiukkasloukun tyyppi

2.19   Jälkikäsittelyä muutettu tyyppihyväksyntään nähden (kyllä/ei)

2.20   ECU-yksikön tiedot (ohjelmiston kalibrointinumero)

3.   Liikkuvan työkoneen tiedot

3.1   Liikkuvan työkoneen omistaja

3.2   Liikkuvan työkoneen luokka (luokat)

3.3   Liikkuvan työkoneen valmistaja

3.4   Liikkuvan työkoneen valmistusnumero

3.5   Liikkuvan työkoneen rekisterinumero ja rekisteröintimaa (jos tiedossa)

3.6   Liikkuvan työkoneen kaupalliset nimet (tarvittaessa)

3.7   Liikkuvan työkoneen valmistusvuosi ja -kuukausi

4.   Moottorin / liikkuvan työkoneen valinta

4.1   Liikkuvan työkoneen tai moottorin paikannusmenetelmä

4.2   Liikkuvien työkoneiden, moottoreiden ja käytössä olevien moottoriperheiden valintaperusteet

4.3   Paikka, jossa testattavaa liikkuvaa työkonetta tavallisesti käytetään

4.4   Käyttötuntimäärät testin alussa:

| 4.4.1 | Liikkuva työkone [h] |
| --- | --- |

4.4.1

Liikkuva työkone [h]

| 4.4.2 | Moottori [h] |
| --- | --- |

4.4.2

Moottori [h]

5.   Kannettava päästöjenmittausjärjestelmä (PEMS)

5.1   PEMS-järjestelmän tehonlähde: ulkoinen / liikkuvan työkoneen sähköjärjestelmä

5.2   Mittauslaitteiden (PEMS) merkki ja tyyppi

5.3   Mittauslaitteiden (PEMS) kalibrointipäivä

5.4   Laskentaohjelmisto ja käytettävä versio (esim. EMROAD 4.0)

5.5   Ympäristöolosuhteita mittaavien antureiden sijainti

6.   Testiolosuhteet

6.1   Testauspäivä ja -aika

6.2   Testin kesto [s]

6.3   Testauspaikka

6.4   Säätila ja ympäristöolosuhteet (esim. lämpötila, kosteus, korkeus merenpinnasta)

6.4.1   Keskimääräiset ympäristöolosuhteet (laskettuna mitatuista hetkellisistä tiedoista)

6.5   Kunkin liikkuvan työkoneen / moottorin käyttötunnit

6.6   Yksityiskohtaiset tiedot liikkuvan työkokeen tavallisesta käytöstä

6.7   Testipolttoaineen tiedot

6.8   Voiteluöljyn tiedot

6.9   Reagenssin tiedot (tarvittaessa)

6.10   Lyhyt kuvaus suoritetusta työstä

7.   Kaasupäästöjen keskimääräinen pitoisuus

7.1   Keskimääräinen HC-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

7.2   Keskimääräinen CO-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

7.3   Keskimääräinen NOx-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

7.4   Keskimääräinen CO2-pitoisuus [ppm] [ei pakollinen]

7.5   Keskimääräinen pakokaasun massavirta [kg/h] [ei pakollinen]

7.6   Keskimääräinen pakokaasun lämpötila [°C] [ei pakollinen]

8.   Kaasupäästöjen integroitu massa

8.1   THC-päästöt [g]

8.2   CO-päästöt [g]

8.3   NOx-päästöt [g]

8.4   CO2-päästöt [g]

(Vähimmäis- ja enimmäisarvo sekä 90. kumulatiivinen prosenttipiste)

9.1   Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

9.2   Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

9.3   Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

9.4   CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

9.5   CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

9.6   CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

9.7   Työhön perustuva keskimääräinen määritysjakso: pienin ja suurin keskimääräisen määritysjakson teho [%]

9.8   CO2-massaan perustuva keskimääräinen määritysjakso: pienin ja suurin keskimääräisen määritysjakson kesto [s]

9.9   Työhön perustuva keskimääräinen määritysjakso: kelpoisten keskimääräisten määritysjaksojen prosenttiosuus

9.10   CO2-massaan perustuva keskimääräinen määritysjakso: kelpoisten keskimääräisten määritysjaksojen prosenttiosuus

9.11   CO2-päästöt

(Vähimmäis- ja enimmäisarvo sekä 90. kumulatiivinen prosenttipiste)

10.1   Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.2   Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.3   Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.4   CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.5   CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.6   CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

10.7   Työhön perustuva keskimääräinen määritysjakso: pienin ja suurin keskimääräisen määritysjakson teho [%]

10.8   CO2-massaan perustuva keskimääräinen määritysjakso: pienin ja suurin keskimääräisen määritysjakson kesto [s]

11.   Testitulosten todentaminen

11.1   THC-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

11.2   CO-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

11.3   NOx-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

11.4   CO2-analysaattorin nolla-, vertailu- ja lineaarisuustarkastuksen tulokset ennen testiä ja sen jälkeen

11.5   Tietojen johdonmukaisuuden tarkastuksen tulokset lisäyksessä 3 olevan 4 kohdan mukaisesti

I-1.   Mitatut hetkelliset tiedot

I-1.1   THC-pitoisuus [ppm]

I-1.2   CO-pitoisuus [ppm]

I-1.3   NOx-pitoisuus [ppm]

I-1.4   CO2-pitoisuus [ppm]

I-1.5   Pakokaasun massavirta [kg/h]

I-1.6   Pakokaasun lämpötila [°C]

I-1.7   Ulkoilman lämpötila [°C]

I-1.8   Ilmanpaine [kPa]

I-1.9   Ilmankosteus [g/kg] [ei pakollinen]

I-1.10   Moottorin vääntömomentti [Nm]

I-1.11   Moottorin pyörimisnopeus [rpm]

I-1.12   Polttoaineen virtaus [g/s]

I-1.13   Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila [°C]

I-1.14   Liikkuvan työkoneen sijainnin leveysaste [astetta]

I-1.15   Liikkuvan työkoneen sijainnin pituusaste [astetta]

I-2   Laskennalliset hetkelliset tiedot

I-2.1   THC-massa [g/s]

I-2.2   CO-massa [g/s]

I-2.3   NOx-massa [g/s]

I-2.4   CO2-massa [g/s]

I-2.5   Kumulatiivinen THC-massa [g]

I-2.6   Kumulatiivinen CO-massa [g]

I-2.7   Kumulatiivinen NOx-massa [g]

I-2.8   Kumulatiivinen CO2-massa [g]

I-2.9   Laskennallinen polttoaineen virtaus [g/s]

I-2.10   Moottorin teho [kW]

I-2.11   Moottorin työ [kWh]

I-2.12   Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson kesto [s]

I-2.13   Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson keskimääräinen moottoriteho [%]

I-2.14   Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

I-2.15   Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

I-2.16   Työhön perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

I-2.17   CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson kesto [s]

I-2.18   CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson THC:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

I-2.19   CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson CO:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

I-2.20   CO2-massaan perustuvan keskimääräisen määritysjakson NOx:n vaatimustenmukaisuuden tunnusluku [-]

---

(1)  Keskiarvon määritysjaksolla tarkoitetaan käytönaikaiseen valvontaan liittyvän testin aikana lasketun täydellisen tietosarjan osaa, jonka CO2-massa tai työ on yhtä suuri kuin moottorin CO2-massa tai työ, joka on mitattu työkoneiden muuttuvatilaisen laboratoriotestisyklin (NRTC) ajalta.

---

| 13.4.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 102/364 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 102/364

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/656,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2016,

liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevien hallinnollisten vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen raja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista, asetusten (EU) N:o 1024/2012 ja (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja direktiivin 97/68/EY muuttamisesta ja kumoamisesta 14 päivänä syyskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 5 kohdan, 21 artiklan 3 kohdan, 22 artiklan 7 kohdan, 23 artiklan 5 kohdan, 24 artiklan 12 kohdan, 31 artiklan 5 kohdan, 32 artiklan 3 kohdan, 37 artiklan 5 kohdan ja 44 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Selkeyden, ennakoitavuuden, järkeistämisen ja yksinkertaistamisen vuoksi ja valmistajien rasitteen vähentämiseksi sekä nykykäytäntö huomioon ottaen on tarpeen edelleen yksinkertaistaa tyyppihyväksyntämenettelyissä käytettäviä asiakirjoja ja vakioida ne. |
| --- | --- |

(1)

Selkeyden, ennakoitavuuden, järkeistämisen ja yksinkertaistamisen vuoksi ja valmistajien rasitteen vähentämiseksi sekä nykykäytäntö huomioon ottaen on tarpeen edelleen yksinkertaistaa tyyppihyväksyntämenettelyissä käytettäviä asiakirjoja ja vakioida ne.

| (2) | Järkeistämisen ja yksinkertaistamisen vuoksi ja valmistajien rasitteen vähentämiseksi tietyt direktiivin 97/68/EY mukaisesti toimitetut ilmoituslomakkeet ja laaditut testausselosteet olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisia tyyppihyväksyntämenettelyjä varten. |
| --- | --- |

(2)

Järkeistämisen ja yksinkertaistamisen vuoksi ja valmistajien rasitteen vähentämiseksi tietyt direktiivin 97/68/EY mukaisesti toimitetut ilmoituslomakkeet ja laaditut testausselosteet olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisia tyyppihyväksyntämenettelyjä varten.

| (3) | Ilmoituslomakkeen rakennetta olisi virtaviivaistettava ja yksinkertaistettava, jotta vältytään samojen tietojen toistamiselta ja jotta se voidaan mukauttaa valmistajien ja tutkimuslaitosten yleisimmin käyttämää sähköistä muotoa vastaavaksi. |
| --- | --- |

(3)

Ilmoituslomakkeen rakennetta olisi virtaviivaistettava ja yksinkertaistettava, jotta vältytään samojen tietojen toistamiselta ja jotta se voidaan mukauttaa valmistajien ja tutkimuslaitosten yleisimmin käyttämää sähköistä muotoa vastaavaksi.

| (4) | Kattavuuden ja aukottomuuden vuoksi ilmoituslomakkeeseen ja testausselosteiden vakiomuotoon olisi sisällyttävä tiedot niistä moottoriluokista ja polttoainetyypeistä, jotka ovat uusia liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen moottoreiden tyyppihyväksyntää koskevassa lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(4)

Kattavuuden ja aukottomuuden vuoksi ilmoituslomakkeeseen ja testausselosteiden vakiomuotoon olisi sisällyttävä tiedot niistä moottoriluokista ja polttoainetyypeistä, jotka ovat uusia liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen moottoreiden tyyppihyväksyntää koskevassa lainsäädännössä.

| (5) | Markkinavalvontatoimien tehostamiseksi olisi vahvistettava vaatimustenmukaisuusilmoituksen uusi malli, jotta voidaan selkeästi yksilöidä ne markkinoille saatetut moottorit, joihin sovelletaan tiettyjä vapautuksia tai siirtymäsäännöksiä. |
| --- | --- |

(5)

Markkinavalvontatoimien tehostamiseksi olisi vahvistettava vaatimustenmukaisuusilmoituksen uusi malli, jotta voidaan selkeästi yksilöidä ne markkinoille saatetut moottorit, joihin sovelletaan tiettyjä vapautuksia tai siirtymäsäännöksiä.

| (6) | Selkeyden vuoksi ja tarvittavien tietojen saamisen helpottamiseksi EU-tyyppihyväksyntätodistuksen malliin olisi sisällyttävä lisäys, jossa ovat tärkeimmät tyyppihyväksyttyyn moottorityyppiin tai moottoriperheeseen liittyvät tiedot. |
| --- | --- |

(6)

Selkeyden vuoksi ja tarvittavien tietojen saamisen helpottamiseksi EU-tyyppihyväksyntätodistuksen malliin olisi sisällyttävä lisäys, jossa ovat tärkeimmät tyyppihyväksyttyyn moottorityyppiin tai moottoriperheeseen liittyvät tiedot.

| (7) | Tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmää olisi selkeyden ja järkeistämisen vuoksi tarkistettava, niin että se yksilöi selkeästi moottorin luokan ja alaluokan sekä polttoainetyypin lyhyellä aakkosnumeerisella koodilla. |
| --- | --- |

(7)

Tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmää olisi selkeyden ja järkeistämisen vuoksi tarkistettava, niin että se yksilöi selkeästi moottorin luokan ja alaluokan sekä polttoainetyypin lyhyellä aakkosnumeerisella koodilla.

| (8) | Valmistettujen moottoreiden luettelon muotoa olisi selkeyden ja aukottomuuden varmistamiseksi mukautettava niin, että se vastaa uusia moottorityyppien ja moottoriperheiden nimityksiä ja siihen sisältyvät kaikki asetuksen (EU) 2016/1628 37 artiklan 1 kohdassa edellytetyt tiedot. |
| --- | --- |

(8)

Valmistettujen moottoreiden luettelon muotoa olisi selkeyden ja aukottomuuden varmistamiseksi mukautettava niin, että se vastaa uusia moottorityyppien ja moottoriperheiden nimityksiä ja siihen sisältyvät kaikki asetuksen (EU) 2016/1628 37 artiklan 1 kohdassa edellytetyt tiedot.

| (9) | Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) avulla tapahtuvaa tietojenvaihtoa varten vahvistettavan tietorakenteen olisi käsitettävä vain peruselementit, jotta tietojärjestelmän suunnittelijoille voitaisiin tarjota tietynasteinen vapaus ja jotta vältettäisiin liitteen VIII toistuvasta muuttamisesta aiheutuva hallinnollinen rasite, mikä olisi tarpeen, jos rakenne olisi liian yksityiskohtainen. |
| --- | --- |

(9)

Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) avulla tapahtuvaa tietojenvaihtoa varten vahvistettavan tietorakenteen olisi käsitettävä vain peruselementit, jotta tietojärjestelmän suunnittelijoille voitaisiin tarjota tietynasteinen vapaus ja jotta vältettäisiin liitteen VIII toistuvasta muuttamisesta aiheutuva hallinnollinen rasite, mikä olisi tarpeen, jos rakenne olisi liian yksityiskohtainen.

| (10) | Tekniset vaatimukset ja menettelyt IMIn ja olemassa olevien kansallisten tietokantojen yhteenliittämistä varten olisi pidettävä yleisluontoisina, jotta tietojärjestelmän suunnittelijoille voitaisiin tarjota tietynasteinen vapaus ja jotta vältettäisiin tämän asetuksen toistuvasta muuttamisesta aiheutuva hallinnollinen rasite, mikä olisi tarpeen, jos asetettaisiin liian yksityiskohtaisia yhteenliitettävyysvaatimuksia, jotka eivät sovi kunkin jäsenvaltion erityistarpeisiin. |
| --- | --- |

(10)

Tekniset vaatimukset ja menettelyt IMIn ja olemassa olevien kansallisten tietokantojen yhteenliittämistä varten olisi pidettävä yleisluontoisina, jotta tietojärjestelmän suunnittelijoille voitaisiin tarjota tietynasteinen vapaus ja jotta vältettäisiin tämän asetuksen toistuvasta muuttamisesta aiheutuva hallinnollinen rasite, mikä olisi tarpeen, jos asetettaisiin liian yksityiskohtaisia yhteenliitettävyysvaatimuksia, jotka eivät sovi kunkin jäsenvaltion erityistarpeisiin.

| (11) | Selkeyden ja yksinkertaistamisen vuoksi on tarpeen vahvistaa yhdenmukainen järjestelmä moottorityyppien, moottoriperheiden ja moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien nimityksiä varten. |
| --- | --- |

(11)

Selkeyden ja yksinkertaistamisen vuoksi on tarpeen vahvistaa yhdenmukainen järjestelmä moottorityyppien, moottoriperheiden ja moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien nimityksiä varten.

| (12) | Moottorien mahdollisen väärinkäytön välttämiseksi on tarpeen vahvistaa niiden luvattoman muuttamisen estämistä koskevat yksityiskohtaiset säännökset. |
| --- | --- |

(12)

Moottorien mahdollisen väärinkäytön välttämiseksi on tarpeen vahvistaa niiden luvattoman muuttamisen estämistä koskevat yksityiskohtaiset säännökset.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat teknisen komitean – moottoriajoneuvot lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat teknisen komitean – moottoriajoneuvot lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1) | ’säädettävällä parametrilla’ laitetta, järjestelmää tai rakenteen osaa, jota voidaan säätää (myös sellaista, johon on hankala päästä käsiksi) ja joka, jos sitä säädetään, saattaa vaikuttaa moottorin päästö- tai suoritusarvoihin päästötestien aikana tai tavanomaisessa käytönaikaisessa toiminnassa. Niitä ovat muun muassa, eivät kuitenkaan ainoastaan, ruiskutuksen ajoitukseen ja polttoaineen virtausnopeuteen liittyvät parametrit; |
| --- | --- |

1)

’säädettävällä parametrilla’ laitetta, järjestelmää tai rakenteen osaa, jota voidaan säätää (myös sellaista, johon on hankala päästä käsiksi) ja joka, jos sitä säädetään, saattaa vaikuttaa moottorin päästö- tai suoritusarvoihin päästötestien aikana tai tavanomaisessa käytönaikaisessa toiminnassa. Niitä ovat muun muassa, eivät kuitenkaan ainoastaan, ruiskutuksen ajoitukseen ja polttoaineen virtausnopeuteen liittyvät parametrit;

| 2) | ’wall flow -tyyppisellä hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmällä’ hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmää, jossa kaikki pakokaasu pakotetaan kulkemaan läpi seinämän, joka suodattaa pois kiintoaineen. |
| --- | --- |

2)

’wall flow -tyyppisellä hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmällä’ hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmää, jossa kaikki pakokaasu pakotetaan kulkemaan läpi seinämän, joka suodattaa pois kiintoaineen.

2 artikla

Valmistusasiakirjojen ja ilmoituslomakkeen mallit

1.   Toimittaessaan valmistusasiakirjoja ja ilmoituslomakkeita asetuksen (EU) 2016/1628 21 artiklan mukaisesti valmistajien on käytettävä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettuja malleja.

2.   Luokan RLL moottoreista direktiivin 97/68/EY mukaisesti annetut olemassa olevat ilmoituslomakkeet tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/68/EY (2) liitteessä XII tarkoitettua vastaavaa tyyppihyväksyntää koskeva ilmoituslomake voidaan toimittaa asetuksen (EU) 2016/1628 mukaista tyyppihyväksyntää varten.

3.   Erityiskäyttöön tarkoitetuista moottoreista (SPE) direktiivin 97/68/EY mukaisesti annetut olemassa olevat ilmoituslomakkeet tai direktiivin 97/68/EY liitteessä XII tarkoitettua vastaavaa tyyppihyväksyntää koskeva ilmoituslomake voidaan toimittaa asetuksen (EU) 2016/1628 mukaista tyyppihyväksyntää varten.

4.   Luokan NRSh moottoreista direktiivin 97/68/EY mukaisesti annetut olemassa olevat ilmoituslomakkeet tai direktiivin 97/68/EY liitteessä XII tarkoitettua vastaavaa tyyppihyväksyntää koskeva ilmoituslomake voidaan toimittaa asetuksen (EU) 2016/1628 mukaista tyyppihyväksyntää varten.

3 artikla

Vaatimustenmukaisuusilmoitusten mallit

Antaessaan vaatimustenmukaisuusilmoituksia asetuksen (EU) 2016/1628 31 artiklan mukaisesti valmistajien on käytettävä tämän asetuksen liitteessä II vahvistettuja malleja.

4 artikla

Moottorien merkintää koskevat mallit

Kiinnittäessään moottoriin merkintöjä asetuksen (EU) 2016/1628 32 artiklan mukaisesti valmistajien on käytettävä tämän asetuksen liitteessä III vahvistettuja malleja.

5 artikla

EU-tyyppihyväksyntätodistuksen mallit

Myöntäessään EU-tyyppihyväksyntätodistuksia asetuksen (EU) 2016/1628 23 artiklan mukaisesti hyväksyntäviranomaisten on käytettävä tämän asetuksen liitteessä IV vahvistettua mallia.

6 artikla

EU-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä

Numeroidessaan EU-tyyppihyväksyntätodistuksia asetuksen (EU) 2016/1628 22 artiklan mukaisesti hyväksyntäviranomaisten on käytettävä tämän asetuksen liitteessä V vahvistettua yhdenmukaistettua numerointijärjestelmää.

7 artikla

Testausselosteen yhtenäinen muoto

1.   Laatiessaan asetuksen (EU) 2016/1628 6 artiklan 3 kohdan g alakohdassa, 22 artiklan 6 kohdassa ja 23 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja testausselosteita tutkimuslaitosten on käytettävä tämän asetuksen liitteessä VI vahvistettua yhtenäistä muotoa.

2.   Luokan RLL moottoreita koskevia direktiivin 97/68/EY mukaisesti annettuja olemassa olevia testausselosteita voidaan toimittaa asetuksen (EU) 2016/1628 mukaista tyyppihyväksyntää varten sillä edellytyksellä, etteivät olennaiset vaatimukset eivätkä testausmenettelyjä koskevat vaatimukset ole muuttuneet testin suorittamisen jälkeen. Kuormitusprosentin ja tehon välistä eroa sekä direktiivin 97/68/EY liitteessä III olevan 3.7.1.4 kohdan mukaisen testisyklin moodinumeroa koskevan painotuskertoimen ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 (3) liitteen XVII lisäyksen 1 mukaisen testisyklin F vastaavan moodinumeron välistä eroa ei pidetä tältä osin merkittävänä.

3.   Erityiskäyttöön tarkoitettujen moottoreiden päästöraja-arvot täyttäviä moottoreita koskevia, direktiivin 97/68/EY mukaisesti annettuja olemassa olevia testausselosteita tai direktiivin 97/68/EY liitteessä XII tarkoitettua vastaavaa tyyppihyväksyntää koskeva testausseloste voidaan toimittaa asetuksen (EU) 2016/1628 mukaista tyyppihyväksyntää varten sillä edellytyksellä, etteivät olennaiset vaatimukset eivätkä testausmenettelyjä koskevat vaatimukset ole muuttuneet testin suorittamisen jälkeen.

4.   NRSh-päästöraja-arvot täyttäviä moottoreita koskevia, direktiivin 97/68/EY mukaisesti annettuja olemassa olevia testausselosteita voidaan toimittaa asetuksen (EU) 2016/1628 mukaista tyyppihyväksyntää varten sillä edellytyksellä, etteivät olennaiset vaatimukset eivätkä testausmenettelyjä koskevat vaatimukset ole muuttuneet testin suorittamisen jälkeen.

8 artikla

Asetuksen 2016/1628 37 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun moottoreiden luettelon muoto

Toimittaessaan luettelon moottoreista asetuksen (EU) 2016/1628 37 artiklan 1 kohdan mukaisesti valmistajien on käytettävä tämän asetuksen liitteessä VII vahvistettua muotoa.

9 artikla

Mallit ja tietorakenne IMIn avulla tapahtuvaa tietojenvaihtoa varten

Vaihtaessaan tietoja sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) avulla asetuksen (EU) 2016/1628 22 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyntäviranomaisten on käytettävä tämän asetuksen liitteessä VIII vahvistettuja malleja ja tietorakennetta.

10 artikla

Tekniset vaatimukset ja menettelyt IMIn ja olemassa olevien kansallisten tietokantojen yhteenliittämiseksi

1.   Asetuksen (EU) 2016/1628 44 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamiseksi IMI tarjoaa verkkopalvelun EU-tyyppihyväksyntähakemuksia koskevien tietojen siirtämiseksi olemassa olevista kansallisista tietokannoista IMIin.

2.   Asetuksen (EU) 2016/1628 44 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamiseksi IMI tarjoaa verkkopalvelun EU-tyyppihyväksyntöjen myöntämistä, laajentamista, peruuttamista tai epäämistä koskevien tietojen siirtämiseksi olemassa olevista kansallisista tietokannoista IMIin.

Ensimmäistä kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos asianomainen jäsenvaltio on hyväksynyt tällaisten tietojen siirtämisen IMIn verkkopalvelun avulla.

11 artikla

Moottorityyppien ja moottoriperheiden sekä niiden toimintamoodien määrittelyssä käytettävät parametrit

Asetuksen (EU) 2016/1628 18 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamiseksi valmistajien on moottorityyppejä ja moottoriperheitä sekä niiden toimintamoodeja määritellessään käytettävä tämän asetuksen liitteessä IX vahvistettuja parametreja.

12 artikla

Tekniset yksityiskohdat luvattoman muuttamisen ehkäisemiseksi

Asetuksen (EU) 2016/1628 18 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi valmistajien on sovellettava tämän asetuksen liitteessä X vahvistettuja teknisiä yksityiskohtia moottorien luvattoman muuttamisen estämiseksi.

13 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 252, 16.9.2016, s. 53.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/68/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1997, liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 59, 27.2.1998, s. 1).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/654, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä siltä osin kuin kyse on liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottorien päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevista teknisistä ja yleisistä vaatimuksista (katso tämän virallisen lehden sivu 1).

3

---

SISÄLLYSLUETTELO

| Liite I | Valmistusasiakirjojen ja ilmoituslomakkeen mallit | |
| --- | --- | --- |
| Liite II | Vaatimustenmukaisuusilmoitusten mallit | |
| Liite III: | Moottorien merkintöjen mallit | |
| Liite IV | EU-tyyppihyväksyntätodistuksen mallit | |
| Liite V | EU-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä | |
| Liite VI | Testausselosteen yhtenäinen muoto | |
| Liite VII | Asetuksen (EU) 2016/1628 37 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun moottorien luettelon muoto | |
| Liite VIII | Mallit ja tietorakenne IMIn avulla tapahtuvaa tietojenvaihtoa varten | |
| Liite IX | Parametrit moottorityyppien ja moottoriperheiden ja niiden käyttötapojen määrittelemiseksi | |
| Liite X | Tekniset yksityiskohdat luvattoman muuttamisen estämiseksi | |

Liite I

Valmistusasiakirjojen ja ilmoituslomakkeen mallit

Liite II

Vaatimustenmukaisuusilmoitusten mallit

Liite III:

Moottorien merkintöjen mallit

Liite IV

EU-tyyppihyväksyntätodistuksen mallit

Liite V

EU-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä

Liite VI

Testausselosteen yhtenäinen muoto

Liite VII

Asetuksen (EU) 2016/1628 37 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun moottorien luettelon muoto

Liite VIII

Mallit ja tietorakenne IMIn avulla tapahtuvaa tietojenvaihtoa varten

Liite IX

Parametrit moottorityyppien ja moottoriperheiden ja niiden käyttötapojen määrittelemiseksi

Liite X

Tekniset yksityiskohdat luvattoman muuttamisen estämiseksi

---

LIITE I

Valmistusasiakirjojen ja ilmoituslomakkeen mallit

A OSA – VALMISTUSASIAKIRJAT

1.   Yleiset vaatimukset

Asetuksen (EU) 2016/1628 21 artiklassa tarkoitettuihin valmistusasiakirjoihin on sisällyttävä seuraavat:

| 1.1 | Sisällysluettelo; |
| --- | --- |

1.1

Sisällysluettelo;

| 1.2 | Lisäyksessä 1 esitetyn mallin mukainen valmistajan ilmoitus kaikkien asetuksen (EU) 2016/1628 vaatimusten noudattamisesta; |
| --- | --- |

1.2

Lisäyksessä 1 esitetyn mallin mukainen valmistajan ilmoitus kaikkien asetuksen (EU) 2016/1628 vaatimusten noudattamisesta;

| 1.3 | Valmistajan ilmoitus siitä, että moottorityyppi tai moottoriperhe on asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II esitettyjen pakokaasupäästöjen raja-arvojen mukainen muiden kuin komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä I olevan 1.3.1 kohdan mukaisten määriteltyjen nestemäisten polttoaineiden, polttoaineseosten tai polttoaine-emulsioiden osalta; |
| --- | --- |

1.3

Valmistajan ilmoitus siitä, että moottorityyppi tai moottoriperhe on asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II esitettyjen pakokaasupäästöjen raja-arvojen mukainen muiden kuin komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä I olevan 1.3.1 kohdan mukaisten määriteltyjen nestemäisten polttoaineiden, polttoaineseosten tai polttoaine-emulsioiden osalta;

| 1.4 | Niiden luokkiin NRE, NRG, IWP, IWA, RLL ja RLR kuuluvien elektronisesti ohjattujen ja asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II asetettuja vaiheen V päästöraja-arvoja noudattavien moottoreiden osalta, joissa käytetään elektronista ohjausta syötettävän polttoainemäärän ja polttoainesyötön ajoituksen määrittämiseen tai joissa käytetään elektronista ohjausta typen oksidien pelkistämiseen käytettävän päästöjenrajoitusjärjestelmän aktivointiin, deaktivointiin tai modulointiin, kattava kuvaus päästöjenrajoitusstrategiasta, mukaan lukien päästöjenrajoituksen perusstrategia sekä se, millä tavoin kukin lisästrategia suoraan tai epäsuorasti rajoittaa lähtömuuttujia; |
| --- | --- |

1.4

Niiden luokkiin NRE, NRG, IWP, IWA, RLL ja RLR kuuluvien elektronisesti ohjattujen ja asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II asetettuja vaiheen V päästöraja-arvoja noudattavien moottoreiden osalta, joissa käytetään elektronista ohjausta syötettävän polttoainemäärän ja polttoainesyötön ajoituksen määrittämiseen tai joissa käytetään elektronista ohjausta typen oksidien pelkistämiseen käytettävän päästöjenrajoitusjärjestelmän aktivointiin, deaktivointiin tai modulointiin, kattava kuvaus päästöjenrajoitusstrategiasta, mukaan lukien päästöjenrajoituksen perusstrategia sekä se, millä tavoin kukin lisästrategia suoraan tai epäsuorasti rajoittaa lähtömuuttujia;

| 1.4.1 | Lisäyksen 2 mukaiset muut luottamukselliset tiedot, jotka eivät sisälly valmistusasiakirjoihin, on annettava ainoastaan testien suorittamisesta vastaavan tutkimuslaitoksen käyttöön; |
| --- | --- |

1.4.1

Lisäyksen 2 mukaiset muut luottamukselliset tiedot, jotka eivät sisälly valmistusasiakirjoihin, on annettava ainoastaan testien suorittamisesta vastaavan tutkimuslaitoksen käyttöön;

| 1.5 | Tarvittaessa kattava kuvaus delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä IV tarkoitettujen typen oksidien poistojärjestelmien ja käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminnallisista piirteistä; |
| --- | --- |

1.5

Tarvittaessa kattava kuvaus delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä IV tarkoitettujen typen oksidien poistojärjestelmien ja käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminnallisista piirteistä;

| 1.5.1 | Jos moottorityyppi tai moottoriperhe on NCD-moottoriperheen jäsen, hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan vaihtoehtoisesti toimittaa jäsenyyden perustelut yhdessä 1.5 kohdassa edellytettyjen NCD-moottoriperhettä koskevien tietojen kanssa; |
| --- | --- |

1.5.1

Jos moottorityyppi tai moottoriperhe on NCD-moottoriperheen jäsen, hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan vaihtoehtoisesti toimittaa jäsenyyden perustelut yhdessä 1.5 kohdassa edellytettyjen NCD-moottoriperhettä koskevien tietojen kanssa;

| 1.6 | Tarvittaessa kattava kuvaus delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä IV tarkoitettujen hiukkastenpoistojärjestelmien toiminnallisista piirteistä; |
| --- | --- |

1.6

Tarvittaessa kattava kuvaus delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä IV tarkoitettujen hiukkastenpoistojärjestelmien toiminnallisista piirteistä;

| 1.6.1 | Jos moottorityyppi tai moottoriperhe on PCD-moottoriperheen jäsen, hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan vaihtoehtoisesti toimittaa jäsenyyden perustelut yhdessä 1.6 kohdassa edellytettyjen PCD-moottoriperhettä koskevien tietojen kanssa; |
| --- | --- |

1.6.1

Jos moottorityyppi tai moottoriperhe on PCD-moottoriperheen jäsen, hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan vaihtoehtoisesti toimittaa jäsenyyden perustelut yhdessä 1.6 kohdassa edellytettyjen PCD-moottoriperhettä koskevien tietojen kanssa;

| 1.7 | Valmistajan ilmoitus ja sitä tukevat testausselosteet tai tiedot asetuksen (EU) 2016/1628 25 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä III tarkoitetuista huononemiskertoimista; |
| --- | --- |

1.7

Valmistajan ilmoitus ja sitä tukevat testausselosteet tai tiedot asetuksen (EU) 2016/1628 25 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä III tarkoitetuista huononemiskertoimista;

| 1.7.1 | Jos moottorityyppi tai moottoriperhe on moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen jäsen, hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan vaihtoehtoisesti toimittaa jäsenyyden perustelut yhdessä 1.7 kohdassa edellytettyjen jälkikäsittelyjärjestelmäperhettä koskevien tietojen kanssa; |
| --- | --- |

1.7.1

Jos moottorityyppi tai moottoriperhe on moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen jäsen, hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan vaihtoehtoisesti toimittaa jäsenyyden perustelut yhdessä 1.7 kohdassa edellytettyjen jälkikäsittelyjärjestelmäperhettä koskevien tietojen kanssa;

| 1.8 | Tarvittaessa valmistajan ilmoitus ja sitä tukevat testausselosteet tai tiedot delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI tarkoitetuista jaksoittaisen regeneroinnin mukautuskertoimista; |
| --- | --- |

1.8

Tarvittaessa valmistajan ilmoitus ja sitä tukevat testausselosteet tai tiedot delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI tarkoitetuista jaksoittaisen regeneroinnin mukautuskertoimista;

| 1.8.1 | Jos moottorityyppi tai moottoriperhe on moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen jäsen, hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan vaihtoehtoisesti toimittaa jäsenyyden perustelut yhdessä 1.8 kohdassa edellytettyjen moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperhettä koskevien tietojen kanssa; |
| --- | --- |

1.8.1

Jos moottorityyppi tai moottoriperhe on moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen jäsen, hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan vaihtoehtoisesti toimittaa jäsenyyden perustelut yhdessä 1.8 kohdassa edellytettyjen moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperhettä koskevien tietojen kanssa;

| 1.9 | Valmistajan ilmoitus ja sitä tukevat tiedot, jotka osoittavat, että asennetut päästöjenrajoitusstrategiat on suunniteltu sillä tavalla, että asetusten luvaton muuttaminen estetään mahdollisuuksien mukaan, kuten asetuksen (EU) 2016/1628 18 artiklan 4 kohdassa ja tämän asetuksen liitteessä X säädetään; |
| --- | --- |

1.9

Valmistajan ilmoitus ja sitä tukevat tiedot, jotka osoittavat, että asennetut päästöjenrajoitusstrategiat on suunniteltu sillä tavalla, että asetusten luvaton muuttaminen estetään mahdollisuuksien mukaan, kuten asetuksen (EU) 2016/1628 18 artiklan 4 kohdassa ja tämän asetuksen liitteessä X säädetään;

| 1.9.1 | Niitä moottorityyppejä ja moottoriperheitä, joissa on elektroninen ohjausyksikkö (ECU) osana päästöjenrajoitusjärjestelmää, koskeviin tietoihin on sisällyttävä kuvaus keinoista, joilla estetään elektronisen ohjausyksikön asetusten luvaton muuttaminen ja yksikön muunteleminen, mukaan lukien järjestely, jolla elektroninen ohjausyksikkö voidaan päivittää valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella; |
| --- | --- |

1.9.1

Niitä moottorityyppejä ja moottoriperheitä, joissa on elektroninen ohjausyksikkö (ECU) osana päästöjenrajoitusjärjestelmää, koskeviin tietoihin on sisällyttävä kuvaus keinoista, joilla estetään elektronisen ohjausyksikön asetusten luvaton muuttaminen ja yksikön muunteleminen, mukaan lukien järjestely, jolla elektroninen ohjausyksikkö voidaan päivittää valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella;

| 1.9.2 | Niitä moottorityyppejä ja moottoriperheitä, joissa on mekaanisia laitteita osana päästöjenrajoitusjärjestelmää, koskeviin tietoihin on sisällyttävä kuvaus toimenpiteistä, joilla estetään päästöjenrajoitusjärjestelmän säädettävien parametrien luvaton muuttaminen ja järjestelmän muunteleminen. Niihin on kuuluttava luvattoman muuttamisen estävät komponentit, kuten kaasuttimen rajoitintulpat, tai kaasuttimen säätöruuvien sinetöiminen tai erityiset ruuvit, joita käyttäjät eivät pysty säätämään; |
| --- | --- |

1.9.2

Niitä moottorityyppejä ja moottoriperheitä, joissa on mekaanisia laitteita osana päästöjenrajoitusjärjestelmää, koskeviin tietoihin on sisällyttävä kuvaus toimenpiteistä, joilla estetään päästöjenrajoitusjärjestelmän säädettävien parametrien luvaton muuttaminen ja järjestelmän muunteleminen. Niihin on kuuluttava luvattoman muuttamisen estävät komponentit, kuten kaasuttimen rajoitintulpat, tai kaasuttimen säätöruuvien sinetöiminen tai erityiset ruuvit, joita käyttäjät eivät pysty säätämään;

| 1.9.3 | Voidakseen laittaa eri moottoriperheiden moottoreita samaan luvattoman muuttamisen estämistä koskevaan moottoriperheeseen valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot, jotka vahvistavat, että asetusten luvattoman muuttamisen estämiseen käytettävät keinot ovat samanlaiset; |
| --- | --- |

1.9.3

Voidakseen laittaa eri moottoriperheiden moottoreita samaan luvattoman muuttamisen estämistä koskevaan moottoriperheeseen valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot, jotka vahvistavat, että asetusten luvattoman muuttamisen estämiseen käytettävät keinot ovat samanlaiset;

| 1.10 | Kuvaus fyysisestä liittimestä, joka tarvitaan vääntömomenttisignaalin saamiseksi moottorinohjausyksiköstä käytönaikaista valvontaa koskevan testin aikana komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/655 (1) lisäyksen 6 mukaisesti, jotta kyseisenlainen liitin voidaan hankkia; |
| --- | --- |

1.10

Kuvaus fyysisestä liittimestä, joka tarvitaan vääntömomenttisignaalin saamiseksi moottorinohjausyksiköstä käytönaikaista valvontaa koskevan testin aikana komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/655 (1) lisäyksen 6 mukaisesti, jotta kyseisenlainen liitin voidaan hankkia;

| 1.11 | Kuvaus tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevista yleisistä laadunvarmistuksen hallintajärjestelmistä delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteen II mukaisesti; |
| --- | --- |

1.11

Kuvaus tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevista yleisistä laadunvarmistuksen hallintajärjestelmistä delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteen II mukaisesti;

| 1.12 | Luettelo päästöihin liittyviä määräaikaishuoltotoimia koskevista vaatimuksista ja ajanjakso, jona kukin niistä olisi suoritettava, mukaan lukien kriittisten päästöihin vaikuttavien osien määräaikaiset vaihdot; |
| --- | --- |

1.12

Luettelo päästöihin liittyviä määräaikaishuoltotoimia koskevista vaatimuksista ja ajanjakso, jona kukin niistä olisi suoritettava, mukaan lukien kriittisten päästöihin vaikuttavien osien määräaikaiset vaihdot;

| 1.13 | Tämän liitteen B osan mukainen ilmoituslomake täytettynä; |
| --- | --- |

1.13

Tämän liitteen B osan mukainen ilmoituslomake täytettynä;

| 1.14 | Kaikki merkitykselliset tiedot, piirustukset, valokuvat ja muut ilmoituslomakkeessa edellytetyt tiedot. |
| --- | --- |

1.14

Kaikki merkitykselliset tiedot, piirustukset, valokuvat ja muut ilmoituslomakkeessa edellytetyt tiedot.

2.   Paperiversiona toimitetut hakemukset on toimitettava kolmena kappaleena. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina joko A4-kokoisina sivuina tai A4-kokoon taitettuna. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

B OSA – ILMOITUSLOMAKE

1.   Yleiset vaatimukset

1.1   Ilmoituslomakkeessa on oltava hakijan antama viitenumero.

1.2   Jos moottorin hyväksymistä varten annetun ilmoituslomakkeen tietoja muutetaan, valmistajan on toimitettava kyseisen asiakirjan muutetut sivut hyväksyntäviranomaiselle sekä selkeästi ilmoitettava tehdyt muutokset ja uuden asiakirjan antamispäivä.

2.   Ilmoituslomakkeen sisältö

2.1   Kaikissa ilmoituslomakkeissa on oltava

| 2.1.1 | lisäyksessä 3 olevan A osan mukaiset yleiset tiedot; |
| --- | --- |

2.1.1

lisäyksessä 3 olevan A osan mukaiset yleiset tiedot;

| 2.1.2 | lisäyksessä 3 olevan B osan mukaiset tiedot, joita tarvitaan kaikkien EU-tyyppihyväksyttävien, samaan perheeseen kuuluvien moottorityyppien yhteisten suunnitteluparametrien yksilöimiseksi tai joita sovelletaan moottorityyppiin, jos se ei ole osa moottoriperhettä; |
| --- | --- |

2.1.2

lisäyksessä 3 olevan B osan mukaiset tiedot, joita tarvitaan kaikkien EU-tyyppihyväksyttävien, samaan perheeseen kuuluvien moottorityyppien yhteisten suunnitteluparametrien yksilöimiseksi tai joita sovelletaan moottorityyppiin, jos se ei ole osa moottoriperhettä;

| 2.1.3 | tarvittaessa lisäyksessä 3 olevan C osan mukaiset, 2.1.3.1 kohdassa esitetyn taulukon muodossa annettavat tiedot, joita tarvitaan kantamoottoriin tai moottorityyppiin ja samaan moottoriperheeseen kuuluviin moottorityyppeihin sovellettavien tekijöiden yksilöimiseksi.






  2.1.3.1 | Taulukko moottorityypeistä ja moottoriperheistä esimerkkitiedoin














  Tekijän numero | Tekijän kuvaus | Testi | Asennus | Tyyppihyväksyntä | Kantamoottori/moottorityyppi | Moottoriperheeseen kuuluvat moottorityypit (tarvittaessa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tyyppi 2 | tyyppi 3 | tyyppi ... | tyyppi n |
| 3.1 | Moottorin tunnistetiedot | | | | | | | | |
| 3.1.1 | Moottorin tyyppinimitys | | | | A01 | A02 | A03 | A04 | A05 |
| | | | | | | | | | |
| 3.2 | Suorituskykyparametrit | | | | | | | | |
| 3.2.1 | Ilmoitetut nimellisnopeudet (r/min): | X | | | 2 200 | 2 200 | 2 000 | 1 800 | 1 800 |
| | | | | | | | | | |
| 3.10. | Muut laitteet Kyllä/Ei | | | | | | | | |
| 3.10.1 | Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR) | | | | | | | | |
| 3.10.1.1 | Ominaisuudet (jäähdytetty/jäähdyttämätön, korkea paine / matala paine jne.): | | | X | |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... |

2.1.3

tarvittaessa lisäyksessä 3 olevan C osan mukaiset, 2.1.3.1 kohdassa esitetyn taulukon muodossa annettavat tiedot, joita tarvitaan kantamoottoriin tai moottorityyppiin ja samaan moottoriperheeseen kuuluviin moottorityyppeihin sovellettavien tekijöiden yksilöimiseksi.

2.1.3.1

Taulukko moottorityypeistä ja moottoriperheistä esimerkkitiedoin

Tekijän numero

Tekijän kuvaus

Testi

Asennus

Tyyppihyväksyntä

Kantamoottori/moottorityyppi

Moottoriperheeseen kuuluvat moottorityypit (tarvittaessa)

tyyppi 2

tyyppi 3

tyyppi ...

tyyppi n

3.1

Moottorin tunnistetiedot

3.1.1

Moottorin tyyppinimitys

A01

A02

A03

A04

A05

3.2

Suorituskykyparametrit

3.2.1

Ilmoitetut nimellisnopeudet (r/min):

X

2 200

2 200

2 000

1 800

1 800

3.10.

Muut laitteet Kyllä/Ei

3.10.1

Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR)

3.10.1.1

Ominaisuudet (jäähdytetty/jäähdyttämätön, korkea paine / matala paine jne.):

X

...

...

...

...

...

...

| 2.1.3.2 | Taulukon asiaankuuluvissa sarakkeissa ilmoitetaan merkinnällä ”X”, mihin tarkoitukseen kutakin tietoa vaaditaan: tyyppihyväksyntätestin suorittaminen (Testi), moottorin asentaminen liikkuvaan työkoneeseen (Asennus) ja tyyppihyväksyntätarkastus. |
| --- | --- |

2.1.3.2

Taulukon asiaankuuluvissa sarakkeissa ilmoitetaan merkinnällä ”X”, mihin tarkoitukseen kutakin tietoa vaaditaan: tyyppihyväksyntätestin suorittaminen (Testi), moottorin asentaminen liikkuvaan työkoneeseen (Asennus) ja tyyppihyväksyntätarkastus.

| 2.1.3.3 | Kun on kyse vakionopeusmoottoreista, joilla on useita nimellisnopeuksia, kutakin nopeutta koskevat tiedot on merkittävä uuteen sarakesarjaan 3.2 jaksossa (Suorituskykyparametrit). |
| --- | --- |

2.1.3.3

Kun on kyse vakionopeusmoottoreista, joilla on useita nimellisnopeuksia, kutakin nopeutta koskevat tiedot on merkittävä uuteen sarakesarjaan 3.2 jaksossa (Suorituskykyparametrit).

| 2.1.3.4 | Kun on kyse luokkaan IWP kuuluvasta moottorista, joka on tarkoitettu sekä vaihtuvanopeuksiseen että vakionopeuksiseen käyttöön, kutakin pyörimisnopeuden toimintatapaa koskevat tiedot on merkittävä lisäsarakkeisiin 3.2 jaksossa (Suorituskykyparametrit). |
| --- | --- |

2.1.3.4

Kun on kyse luokkaan IWP kuuluvasta moottorista, joka on tarkoitettu sekä vaihtuvanopeuksiseen että vakionopeuksiseen käyttöön, kutakin pyörimisnopeuden toimintatapaa koskevat tiedot on merkittävä lisäsarakkeisiin 3.2 jaksossa (Suorituskykyparametrit).

3.   Selittävät huomautukset ilmoituslomakkeen laatimiseen:

3.1   Hyväksyntäviranomaisen suostumuksella 2.1.2 ja 2.1.3 kohdan tiedot voidaan esittää vaihtoehtoisessa muodossa.

3.2   Kukin 2.1.3.1 kohdassa esitetyssä taulukossa oleva moottorityyppi tai kantamoottori on yksilöitävä 4 kohdassa esitettyjen moottoriperheen nimityksen ja moottorin tyyppinimityksen mukaisesti.

3.3   Vain ne lisäyksessä 3 olevan B ja C osan kohdat tai alakohdat, jotka ovat merkityksellisiä tietyn moottoriperheen, tiettyjen samaan moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien taikka moottorityypin osalta, lisätään luetteloon; luettelossa on joka tapauksessa noudatettava ehdotettua numerointijärjestelmää.

3.4   Jos jossakin kohdassa annetaan useita vinoviivalla erotettuja vaihtoehtoja, käyttämättömät vaihtoehdot yliviivataan tai ainoastaan käytetyt vaihtoehdot jätetään näkyviin.

3.5   Jos moottorin tietyn ominaisuuden kohdalla sama arvo tai kuvaus koskee useita tai kaikkia moottoriperheen jäseniä, kyseiset solut voidaan yhdistää.

3.6   Kun edellytetään kuvaa, kaaviota tai yksityiskohtaisia tietoja, voidaan tehdä viittaus lisäykseen.

3.7   Kun pyydetään tieto osan ”tyypistä”, annettavien tietojen avulla on voitava yksilöidä osa yksiselitteisesti; kyseessä voivat olla luettelo ominaisuuksista, valmistajan nimi ja osan tai piirustuksen numero, piirustus tai edellä mainittujen yhdistelmä taikka muu menetelmä, jolla saavutetaan sama tulos.

4.   Moottorin tyyppinimitys ja moottoriperheen nimitys

Valmistajan on annettava jokaiselle moottorityypille ja moottoriperheelle ainutkertainen aakkosnumeerinen koodi.

4.1   Moottorityypin osalta koodia kutsutaan moottorin tyyppinimitykseksi, ja sillä on yksilöitävä selvästi ja yksiselitteisesti ne moottorit, joilla on erityinen teknisten ominaisuuksien yhdistelmä asianomaiseen moottorityyppiin sovellettavien lisäyksessä 3 olevassa C osassa esitettyjen tekijöiden osalta.

4.2   Tiettyyn moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien koko koodia kutsutaan nimellä perhe-tyyppi tai ”
  FT
  ” (Family-Type), ja se koostuu kahdesta osasta: ensimmäistä osaa kutsutaan moottoriperheen nimitykseksi ja se yksilöi asianomaisen moottoriperheen; toinen osa on moottoriperheeseen kuuluvan kunkin erillisen moottorityypin moottorin tyyppinimitys.

Moottoriperheen nimityksellä on yksilöitävä selvästi ja yksiselitteisesti ne moottorit, joilla on erityinen teknisten ominaisuuksien yhdistelmä asianomaiseen moottoriperheeseen sovellettavien lisäyksessä 3 olevassa B ja C osassa esitettyjen tekijöiden osalta.

FT:llä on yksilöitävä selvästi ja yksiselitteisesti ne moottorit, joilla on erityinen teknisten ominaisuuksien yhdistelmä kyseisen moottoriperheen asianomaiseen moottorityyppiin sovellettavien lisäyksessä 3 olevassa C osassa esitettyjen tekijöiden osalta.

4.2.1   Valmistaja voi käyttää samaa moottoriperheen nimitystä saman moottoriperheen yksilöimiseen kahdessa tai useammassa moottoriluokassa.

4.2.2   Valmistaja ei saa käyttää samaa moottoriperheen nimitystä useamman kuin yhden moottoriperheen yksilöimiseen samassa moottoriluokassa.

4.2.3   FT:n esittäminen

FT:ssä on jätettävä väli moottoriperheen nimityksen ja moottorin tyyppinimityksen väliin seuraavan esimerkin mukaisesti:

”159AF[väli]0054”

4.3   Merkkien lukumäärä

Merkkien enimmäismäärä on seuraava:

| a) | moottoriperheen nimitys 15 merkkiä; |
| --- | --- |

a)

moottoriperheen nimitys 15 merkkiä;

| b) | moottorin tyyppinimitys 25 merkkiä; |
| --- | --- |

b)

moottorin tyyppinimitys 25 merkkiä;

| c) | FT 40 merkkiä. |
| --- | --- |

c)

FT 40 merkkiä.

4.4   Sallitut merkit

Moottorin tyyppinimityksen ja moottoriperheen nimityksen on muodostuttava roomalaisista kirjaimista ja/tai arabialaisista numeroista.

4.4.1   Sulkeita ja viivoja voidaan käyttää, kunhan niillä ei korvata kirjainta tai numeroa.

4.4.2   Vaihtuvien merkkien käyttö on sallittua. Vaihtuvat merkit ilmaistaan merkillä ”#” silloin, kun vaihtuva merkki ei ole tiedossa ilmoitusta tehtäessä.

4.4.2.1   Syyt vaihtuvien merkkien käytölle on selostettava tutkimuslaitokselle ja hyväksyntäviranomaiselle.

---

(1)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/655, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien polttomoottoreiden kaasupäästöjen valvonnan osalta (katso tämän virallisen lehden numero 334).

1

Lisäys 1

Valmistajan ilmoitus asetuksen (EU) 2016/1628 noudattamisesta

Allekirjoittanut [ ...(koko nimi ja asema)]

vakuuttaa, että seuraava moottorityyppi/moottoriperhe (*) on kaikilta osin niiden vaatimusten mukainen, jotka asetetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/1628 (1), komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/654 (2), komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/655 (3) ja komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/656 (4), eikä siinä käytetä mitään estostrategiaa.

Kaikki päästöjenrajoitusstrategiat noudattavat tarvittaessa delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä IV olevassa 2 osassa esitettyjä päästöjenrajoituksen perusstrategiaa ja päästöjenrajoituksen lisästrategiaa koskevia vaatimuksia, ja niistä on ilmoitettu mainitun liitteen sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/656 liitteen I mukaisesti.

| 1.1 | Merkki (valmistajan kauppanimet): ... |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kaupalliset nimet (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Valmistajan toiminimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

1.4

| 1.6 | Moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT (*): ... |
| --- | --- |

1.6

(Paikka) (Päiväys): ...

Allekirjoitus tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 (5) mukaisen ”kehittyneen sähköisen allekirjoituksen” (varmennustiedot mukaan lukien) kuva: ...

Selittävät huomautukset lisäykseen 1:

(Alaviitteitä ja selittäviä huomautuksia ei sisällytetä valmistajan ilmoitukseen)

| (*) | Käyttämättömät vaihtoehdot yliviivataan tai ainoastaan käytetyt vaihtoehdot jätetään näkyviin. |
| --- | --- |

(*)

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1628, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen raja-arvoihin ja tyyppihyväksyntään liittyvistä vaatimuksista, asetusten (EU) N:o 1024/2012 ja (EU) N:o 167/2013 muuttamisesta ja direktiivin 97/68/EY muuttamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 252, 16.9.2016, s. 53).

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/654, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottorien päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevista teknisistä ja yleisistä vaatimuksista (EUVL L 102, 13.4.2017, s. 1).

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/655, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 täydentämisestä liikkuviin työkoneisiin asennettujen käytössä olevien polttomoottoreiden kaasupäästöjen valvonnan osalta (EUVL L 102, 13.4.2017, s. 334).

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/656, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen polttomoottoreiden päästörajoja ja tyyppihyväksyntää koskevien hallinnollisten vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisesti (EUVL L 102, 13.4.2017, s. 364).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 910/2014, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73).

Lisäys 2

Päästöjenrajoitusstrategiaa koskevat luottamukselliset tiedot

| 1. | Tätä lisäystä sovelletaan sellaisiin elektronisesti ohjattuihin moottoreihin, joissa käytetään elektronista ohjausta sekä polttoaineen syöttämisen määrän että ajoituksen määrittämiseen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lisätiedot on esitettävä tutkimuslaitokselle, mutta niitä ei liitetä EU-tyyppihyväksyntää koskevaan hakemukseen. Tällaisia tietoja ovat kaikki mahdollisen päästöjenrajoituksen lisästrategian muuttamat parametrit ja rajaehdot, joilla strategia toimii, sekä erityisesti seuraavat tiedot:






  a) | kuvaus säätöjärjestelmän toiminnasta sekä ajoitusmenetelmistä ja kytkentäpisteistä polttoainejärjestelmän ja muiden tehokkaan päästöjenrajoituksen kannalta olennaisten järjestelmien kaikilla käyttötavoilla (kuten pakokaasujen kierrätysjärjestelmä (EGR) tai reagenssin annostelu); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kuvaus säätöjärjestelmän toiminnasta sekä ajoitusmenetelmistä ja kytkentäpisteistä polttoainejärjestelmän ja muiden tehokkaan päästöjenrajoituksen kannalta olennaisten järjestelmien kaikilla käyttötavoilla (kuten pakokaasujen kierrätysjärjestelmä (EGR) tai reagenssin annostelu);

| b) | perusteet mahdollisen moottoriin sovellettavan päästöjenrajoituksen lisästrategian käytölle, täydennettynä lisäaineistolla ja testitiedoilla, jotka osoittavat vaikutukset pakokaasupäästöihin. Tätä voidaan perustella testituloksilla, vankalla teknisellä analyysilla tai molempien yhdistelmällä; |
| --- | --- |

b)

perusteet mahdollisen moottoriin sovellettavan päästöjenrajoituksen lisästrategian käytölle, täydennettynä lisäaineistolla ja testitiedoilla, jotka osoittavat vaikutukset pakokaasupäästöihin. Tätä voidaan perustella testituloksilla, vankalla teknisellä analyysilla tai molempien yhdistelmällä;

| c) | yksityiskohtainen kuvaus algoritmeista tai antureista (tarvittaessa), joita käytetään typen oksidien poistojärjestelmän virheellisen toiminnan tunnistamiseen, analysoimiseen tai diagnosoimiseen; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus algoritmeista tai antureista (tarvittaessa), joita käytetään typen oksidien poistojärjestelmän virheellisen toiminnan tunnistamiseen, analysoimiseen tai diagnosoimiseen;

| d) | yksityiskohtainen kuvaus algoritmeista tai antureista (tarvittaessa), joita käytetään hiukkasten poistojärjestelmän virheellisen toiminnan tunnistamiseen, analysoimiseen tai diagnosoimiseen. |
| --- | --- |

d)

yksityiskohtainen kuvaus algoritmeista tai antureista (tarvittaessa), joita käytetään hiukkasten poistojärjestelmän virheellisen toiminnan tunnistamiseen, analysoimiseen tai diagnosoimiseen.

| 3. | Edellä 2 kohdassa edellytettyjä lisätietoja on käsiteltävä ehdottoman luottamuksellisina. Valmistajan on säilytettävä tiedot ja asetettava ne hyväksyntäviranomaisen tarkastettavaksi EU-tyyppihyväksynnän yhteydessä tai pyynnöstä milloin tahansa EU-tyyppihyväksynnän voimassaoloaikana. Siinä tapauksessa hyväksyntäviranomaisen on kohdeltava kyseisiä tietoja luottamuksellisina eikä niitä saa luovuttaa muille osapuolille. |
| --- | --- |

3.

Lisäys 3

Ilmoituslomakkeen malli

A OSA

1.   YLEISET TIEDOT

1.1   Merkki (valmistajan kauppanimet): ...

1.2   Kaupalliset nimet (tarvittaessa): ...

1.3   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...

1.4   Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

1.5   Kokoonpano-/valmistustehtaiden nimet ja osoitteet: ...

1.6   Moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT: ...

1.7   Moottorityypin/moottoriperheen luokka ja alaluokka: NRE-v-1/NRE-v-2/NRE-v-3/NRE-v-4/NRE-v-5/NRE-v-6/NRE-v-7/NRE-c-1/NRE-c-2/NRE-c-3/NRE-c-4/NRE-c-5/NRE-c-6/NRE-c-7/NRG-v-1/NRG-c-1/NRSh-v-1a/NRSh-v-1b/NRS-vr-1a/NRS-vr-1b/NRS-vi-1a/NRS-vi-1b/NRS-v-2a/NRS-v-2b/NRS-v-3/IWP-v-1/IWP-v-2/IWP-v-3/IWP-v-4/IWP-c-1/IWP-c-2/IWP-c-3/IWP-c-4/IWA-v-1/IWA-v-2/IWA-v-3/IWA-v-4/IWA-c-1/IWA-c-2/IWA-c-3/IWA-c-4/RLL-v-1/RLL-C-1/RLR-v-1/RLR-C-1/SMB-v-1/ATS-v-1

1.8   Päästökestojakson luokka: Ei sovelleta / Luokka 1 (Kuluttajatuotteet) / Luokka 2 (Puoliammattilaistuotteet) / Luokka 3 (Ammattilaistuotteet)

1.9   Päästövaihe: V / Erityiskäyttöön tarkoitettu moottori (SPE)

1.10   Ainoastaan kun on kyseessä NRS < 19 kW, pelkästään lumilingoissa käytettävistä moottorityypeistä koostuva moottoriperhe: Kyllä/Ei

1.11   Vertailuteho on nettonimellisteho / suurin nettoteho

1.12   Ensisijainen NRSC-testisykli: C1/C2/D2/E2/E3/F/G1/G2/G3/H

1.12.1   Ainoastaan vaihtuvanopeuksisille luokan IWP moottoreille käyttövoimaa koskeva lisätestisykli: Ei sovelleta / E2 / E3

1.12.2   Ainoastaan luokan IWP moottoreille apulaitteen NRSC-lisätestisykli: Ei sovelleta / D2 / C1

1.13   Muuttuvatilainen testisykli: Ei sovelleta / NRTC / LSI-NRTC

1.14   Käyttörajoitukset (jos on):

B OSA

2.   MOOTTORIPERHEEN YHTEISET SUUNNITTELUPARAMETRIT (1)

2.1   Työtapa: nelitahti/kaksitahti/kiertomäntä/muu (täsmennettävä) ...

2.2   Sytytystyyppi: puristussytytys/kipinäsytytys

2.3   Sylinterirakenne

2.3.1   Sylinterien sijainti lohkossa: yksittäinen/V/rivi/vastakkainen/tähti/muu (täsmennettävä) ...

2.3.2   Sylinterin halkaisija keskikohdasta keskikohtaan (mm): ...

2.4   Palotilan tyyppi/rakenne

2.4.1   Avokammio / jaettu kammio / muu (täsmennettävä)

2.4.2   Venttiilien ja venttiiliaukkojen järjestely: ...

2.4.3   Venttiilien määrä sylinteriä kohti: ...

2.5   Yksittäisen sylinterin iskutilavuuden vaihteluväli (cm3): ...

2.6   Pääasiallinen jäähdytysaine: Ilma/vesi/öljy

2.7   Ilmanottomenetelmä: Vapaasti hengittävä / paineahdettu / paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä.

2.8   Polttoaine

2.8.1   Polttoainetyyppi: Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy) / etanoli yksinomaan etanolia käyttäviin puristussytytysmoottoreihin (ED95) / bensiini (E10) / etanoli (E85) / (maakaasu/biometaani) / nestekaasu (LPG)

2.8.1.1   Polttoaineen alatyyppi (vain maakaasu/biometaani): Polttoainerajoittamaton – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) ja lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) / polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) / polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) / polttoainekohtainen (LNG)

2.8.2   Polttoainejärjestelmä: Vain nestemäinen polttoaine / vain kaasumainen polttoaine / kaksipolttoainetyyppi 1A / kaksipolttoainetyyppi 1B / kaksipolttoainetyyppi 2A / kaksipolttoainetyyppi 2B / kaksipolttoainetyyppi 3B

2.8.3   Luettelo muista polttoaineista, polttoaineseoksista ja polttoaine-emulsioista, jotka sopivat käytettäviksi moottorissa, jonka valmistaja on ilmoittanut delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä I olevan 1.4 kohdan mukaisesti (viittaus tunnustettuun standardiin tai eritelmään): ...

2.8.4   Voiteluaine lisätään polttoaineeseen: Kyllä/Ei

2.8.4.1   Eritelmä: ...

2.8.4.2   Polttoaineen ja öljyn suhde: ...

2.8.5   Polttoaineen syöttötapa: pumppu ja (korkeapaine)putki sekä ruiskutussuutin / rivi- tai jakajapumppu / yksikkösuutin / yhteispaineruiskutus / kaasutin / epäsuora ruiskutus / suora ruiskutus / sekoitusyksikkö / muu (täsmennettävä): ...

2.9   Moottorin hallintajärjestelmät: Mekaaninen/elektroninen ohjausstrategia (2)

2.10   Muut laitteet: Kyllä/Ei

(Jos kyllä, toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä)

2.10.1   Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR): Kyllä/Ei

(Jos kyllä, täytetään 3.10.1 kohta ja toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä)

2.10.2   Veden ruiskutus: Kyllä/Ei

(Jos kyllä, täytetään 3.10.2 kohta ja toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä)

2.10.3   Ilmansyöttö: Kyllä/Ei

(Jos kyllä, täytetään 3.10.3 kohta ja toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä)

2.10.4   Muut (täsmennetään ja toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä): ...

2.11   Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä: Kyllä/Ei

(Jos kyllä, toimitetaan periaatekaavio laitteiden sijainnista ja järjestyksestä)

2.11.1   Hapetuskatalysaattori Kyllä/Ei

(jos kyllä, täytetään 3.11.2 kohta)

2.11.2   Typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys): Kyllä/Ei

(jos kyllä, täytetään 3.11.3 kohta)

2.11.3   Muut typen oksidien poistojärjestelmät: Kyllä/Ei

(jos kyllä, täytetään 3.11.3 kohta)

2.11.4   Kolmitiekatalyytti, jossa yhdistetty hapetus ja NOx:n pelkistys: Kyllä/Ei

(jos kyllä, täytetään 3.11.3 kohta)

2.11.5   Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa passiivinen regeneraatio: Kyllä/Ei

(jos kyllä, täytetään 3.11.4 kohta)

2.11.5.1   Wall-flow / muu kuin wall-flow

2.11.6   Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa aktiivinen regeneraatio: Kyllä/Ei

(jos kyllä, täytetään 3.11.4 kohta)

2.11.6.1   Wall-flow / muu kuin wall-flow

2.11.7   Muut hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmät: Kyllä/Ei

(jos kyllä, täytetään 3.11.4 kohta)

2.11.8   Muut jälkikäsittelylaitteet (täsmennettävä): ...

(jos kyllä, täytetään 3.11.5 kohta)

2.11.9   Muut päästöihin voimakkaasti vaikuttavat laitteet tai ominaisuudet (täsmennettävä): ...

C OSA

3.   MOOTTORITYYPIN (-TYYPPIEN) OLENNAISET OMINAISUUDET:

| Tekijän numero | Tekijän kuvaus | Testi | Asennus | Tyyppihyväksyntä | Kantamoottori/moottorityyppi | Moottoriperheeseen kuuluvat moottorityypit (tarvittaessa) | Selittävät huomautukset (eivät sisälly lomakkeeseen) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tyyppi 2 | tyyppi 3 | tyyppi ... | tyyppi n |
| 3.1 | Moottorin tunnistetiedot | | | | | | | | | |
| 3.1.1 | Moottorin tyyppinimitys | | | X | | | | | | |
| 3.1.2 | Moottorin tyyppinimitys käy ilmi moottorin merkinnästä: kyllä/ei | | | X | | | | | | |
| 3.1.3 | Lakisääteisen merkinnän sijainti: | | | X | | | | | | |
| 3.1.4 | Lakisääteisen merkinnän kiinnitysmenetelmä: | | | X | | | | | | |
| 3.1.5 | Piirustukset moottorin valmistenumeron sijainnista (kattava esimerkki mittoineen): | | | X | | | | | | |
| 3.2 | Suorituskykyparametrit | | | | | | | | | |
| 3.2.1 | Ilmoitettu nimellisnopeus (r/min): | X | | | | | | | | |
| 3.2.1.1 | Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) nettonimellisteholla: | | | X | | | | | | |
| 3.2.1.2 | Ilmoitettu nettonimellisteho (kW) | X | | | | | | | | |
| 3.2.2 | Pyörimisnopeus suurimmalla teholla (r/min) | | | X | | | | | | Jos muu kuin nimellisnopeus |
| 3.2.2.1 | Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) suurimmalla nettoteholla: | | | X | | | | | | |
| 3.2.2.2 | Suurin nettoteho (kW) | X | | X | | | | | | Jos muu kuin nimellisteho |
| 3.2.3 | Ilmoitettu suurimman vääntömomentin pyörimisnopeus (r/min): | X | | | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.2.3.1 | Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) suurimman vääntömomentin pyörimisnopeudella: | | | X | | | | | | |
| 3.2.3.2 | Ilmoitettu suurin vääntömomentti (Nm): | X | | | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.2.4 | Ilmoitettu täysi testinopeus: | X | | | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.2.5 | Ilmoitettu testivälinopeus: | X | | | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.2.6 | Joutokäyntinopeus (r/min) | X | | | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.2.7 | Suurin pyörimisnopeus kuormittamattomana (r/min): | X | | | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.2.8 | Ilmoitettu pienin vääntömomentti (Nm) | X | | | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.3 | Totutuskäyttömenettely | | | | | | | | | Valinnainen valmistajalle |
| 3.3.1 | Totutuskäyttöaika: | X | | | | | | | | |
| 3.3.2 | Totutuskäyttösykli: | X | | | | | | | | |
| 3.4 | Moottoritesti | | | | | | | | | |
| 3.4.1 | Erityinen jalusta tarvitaan: Kyllä/Ei | X | | | | | | | | Vain NRSh:n osalta |
| 3.4.1.1 | Kuvaus sekä valokuvat ja/tai piirustukset järjestelmästä, jolla moottori kiinnitetään testipenkkiin, ja voimansiirtoakselin kytkennästä dynamometriin: | X | | | | | | | | |
| 3.4.2 | Valmistaja sallii pakokaasun sekoituskammion: Kyllä/Ei | X | | | | | | | | Vain NRSh:n osalta |
| 3.4.2.1 | Kuvaus, valokuva ja/tai piirustus pakokaasun sekoituskammiosta: | X | | | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.4.3 | Valmistajan valitsema NRSC: RMC / Erilliset moodit | X | | | | | | | | |
| 3.4.4 | Lisä-NRSC: E2/D2/C1 | X | | | | | | | | Vain jos lisäsyklit ilmoitetaan A osan 1.12.1 tai 1.12.2 kohdassa |
| 3.4.5 | Esivakauttavien syklien määrä ennen muuttuvatilaista testiä | X | | | | | | | | Tarvittaessa, vähintään 1,0 |
| 3.4.6 | Esivakauttavien RMC-testien määrä ennen NRSC -testiä | X | | | | | | | | Tarvittaessa, vähintään 0,5 |
| 3.5 | Voitelujärjestelmä | | | | | | | | | |
| 3.5.1 | Voiteluaineen lämpötila | | | | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.5.1.1 | Vähintään (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.5.1.2 | Enintään (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.6 | Palosylinteri | | | | | | | | | |
| 3.6.1 | Sylinterin halkaisija (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.6.2 | Iskunpituus (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.6.3 | Sylinterimäärä: | | | X | | | | | | |
| 3.6.4 | Moottorin iskutilavuus (cm3): | | | X | | | | | | |
| 3.6.5 | Sylinterin iskutilavuus (% kantamoottorin tilavuudesta) | | | X | | | | | | Jos moottoriperhe |
| 3.6.6 | Volumetrinen puristussuhde: | | | X | | | | | | Toleranssi määritettävä |
| 3.6.7 | Palojärjestelmän kuvaus: | | | X | | | | | | |
| 3.6.8 | Piirustukset palotilasta ja männänpäästä: | | | X | | | | | | |
| 3.6.9 | Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat (mm2): | | | X | | | | | | |
| 3.6.10 | Venttiilien ajoitus | | | | | | | | | |
| 3.6.10.1 | Suurin venttiilin nosto sekä avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot: | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.2 | Vertailu- ja/tai säätöalue: | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.3 | Muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | Jos on; imu- ja/tai pakopuoli |
| 3.6.10.3.1 | Tyyppi: jatkuva / (auki/kiinni) | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.3.2 | Nokkakulma: | | | X | | | | | | |
| 3.6.11 | Venttiiliaukkojen järjestely | | | | | | | | | Vain kaksitahti, tarvittaessa |
| 3.6.11.1 | sijainti, mitat ja lukumäärä: | | | X | | | | | | |
| 3.7 | Jäähdytysjärjestelmä | | | | | | | | | Täytetään asiaankuuluva kohta |
| 3.7.1 | Nestejäähdytys | | | | | | | | | |
| 3.7.1.1 | Nestelaji: | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2 | Kiertopumput: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2.1 | tyyppi (tyypit): | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2.2 | Välityssuhteet: | | | X | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.7.1.3 | Poistuvan jäähdytysnesteen vähimmäislämpötila (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.7.1.4 | Poistuvan jäähdytysnesteen enimmäislämpötila (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.7.2 | Ilmajäähdytys | | | | | | | | | |
| 3.7.2.1 | Tuuletin: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.1.1 | Tyyppi (tyypit): | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.1.2 | Välityssuhde (-suhteet): | | | X | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.7.2.2 | Maksimilämpötila tarkistuspisteessä (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.2.1 | Tarkistuspisteen sijainti | | | X | | | | | | |
| 3.8 | Ilmanotto | | | | | | | | | |
| 3.8.1 | Suurin sallittu imualipaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa): | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.1 | Ilmanpuhdistin puhdas: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.2 | Ilmanpuhdistin likainen: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.3 | Mittauspaikka: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.2 | Ahdin (ahtimet): Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.8.2.1 | Tyyppi (tyypit): | | | X | | | | | | |
| 3.8.2.2 | Järjestelmän kuvaus ja periaatekaavio (esimerkiksi suurin ahtopaine, ohivirtausventtiili, muuttuvageometrinen turboahdin (VGT), kaksoisturbo): | | | X | | | | | | |
| 3.8.3 | Ahtoilman jäähdytin Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.8.3.1 | Tyyppi: ilma–ilma / ilma–vesi / muu (täsmennettävä) | | | X | | | | | | |
| 3.8.3.2 | Suurin lämpötila ahtoilman jäähdyttimen ulostulossa täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (°C): | X | X | | | | | | | |
| 3.8.3.4 | Suurin sallittu paineenalennus ahtoilman jäähdyttimessä moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa): | X | X | | | | | | | |
| 3.8.4 | Imuaukon kuristimen venttiili: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.8.5 | Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.8.5.1 | Jos kyllä, kuvaus ja piirustukset: | | | X | | | | | | |
| 3.8.5.2 | Jos ei, täyttää delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevan 6.10 kohdan vaatimukset: Kyllä/Ei | X | | | | | | | | |
| 3.8.6 | Imukanavisto | | | | | | | | | Vain kaksitahti, NRS ja NRSh |
| 3.8.6.1 | Imukanaviston kuvaus (piirustukset, valokuvat ja/tai osien numerot): | | | X | | | | | | |
| 3.8.7 | Ilmansuodatin | | | X | | | | | | Vain kaksitahti, NRS ja NRSh |
| 3.8.7.1 | Tyyppi: | | | X | | | | | | |
| 3.8.8 | Imuäänen vaimennin | | | | | | | | | Vain kaksitahti, NRS ja NRSh |
| 3.8.1.1 | Tyyppi: | | | X | | | | | | |
| 3.9 | Pakojärjestelmä | | | | | | | | | |
| 3.9.1 | Pakojärjestelmän kuvaus (piirustukset, valokuvat ja/tai osien numerot vaatimusten mukaisesti): | | | X | | | | | | Vain kaksitahti, NRS ja NRSh |
| 3.9.2 | Pakokaasujen enimmäislämpötila (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.9.3 | Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa): | X | X | | | | | | | |
| 3.9.3.1 | Mittauspaikka: | X | X | | | | | | | |
| 3.9.4 | Pakokaasun vastapaine (kPa) testin alussa kuormituksella, jonka valmistaja on määritellyt ottaen huomioon päästöjen jälkikäsittelyn toimintaolosuhteiden rajoitukset: | X | | | | | | | | |
| 3.9.4.1 | Paikkaa ja pyörimisnopeutta/kuormitusta koskevat edellytykset: | X | | | | | | | | |
| 3.9.5 | Pakokuristimen venttiili: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.10 | Muut laitteet: Kyllä/Ei | | | | | | | | | |
| 3.10.1 | Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR) | | | | | | | | | |
| 3.10.1.1 | Ominaisuudet: jäähdytetty/jäähdyttämätön, korkea paine / matala paine / muu (täsmennettävä): | | | | | | | | | |
| 3.10.2 | Veden ruiskutus | | | | | | | | | |
| 3.10.2.1 | Toimintaperiaate: | | | X | | | | | | |
| 3.11 | Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä | | | | | | | | | |
| 3.11.1 | Sijainti | | X | | | | | | | |
| 3.11.1.1 | (paikat ja enimmäis-/vähimmäisetäisyydet moottorista ensimmäiseen jälkikäsittelylaitteeseen): | | X | | | | | | | |
| 3.11.1.2 | Lämpötilan suurin lasku pakoaukon tai ahtimen ulostulon ja ensimmäisen jälkikäsittelylaitteen välillä (°C), jos ilmoitettu: | X | X | | | | | | | |
| 3.11.1.2.1 | Mittausolosuhteet | X | X | | | | | | | |
| 3.11.1.3 | Vähimmäislämpötila ensimmäisen jälkikäsittelylaitteen sisääntulon kohdalla täydellä pyörimisnopeudella ja teholla (°C), jos ilmoitettu: | X | X | | | | | | | |
| 3.11.2 | Hapetuskatalysaattori | | | | | | | | | |
| 3.11.2.1 | Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.2 | Katalysaattoreiden mitat ja tilavuus: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.3 | Jalometallien kokonaissisältö: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.4 | Kunkin yhdisteen suhteellinen pitoisuus: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.5 | Substraatti (rakenne ja materiaali): | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.6 | Kennotiheys: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.7 | Katalysaattorien kotelon tyyppi: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3 | Katalyyttinen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä typen oksideille tai kolmitiekatalyytti | | | | | | | | | |
| 3.11.3.1 | Tyyppi: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.2 | Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.3 | Katalysaattorin toimintatapa: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.4 | Katalysaattoreiden mitat ja tilavuus: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.5 | Jalometallien kokonaissisältö: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.6 | Kunkin yhdisteen suhteellinen pitoisuus: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.7 | Substraatti (rakenne ja materiaali): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.8 | Kennotiheys: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.9 | Katalysaattorien kotelon tyyppi: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.10 | Regenerointimenetelmä: | X | | X | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.11.3.10.1 | Jaksoittainen regeneraatio: Kyllä/Ei | X | | | | | | | | Jos kyllä, täytetään 3.11.6 kohta |
| 3.11.3.11 | Tavanomainen käyttölämpötila-alue (°C): | X | X | | | | | | | |
| 3.11.3.12 | Kuluva reagenssi: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.1 | Katalyysitoimintaan tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.2 | Reagenssin sisältämän aktiivisen aineen pienin pitoisuus, joka ei aiheuta varoitusjärjestelmän aktivoitumista (CDmin) (tilavuus-%): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.3 | Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: | | X | | | | | | | |
| 3.11.3.12.4 | Kansainvälinen standardi: | | X | X | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.11.3.13 | NOx-anturi(t): Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.13.1 | Tyyppi: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.13.2 | Sijainnit: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14 | Happianturi(t): Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14.1 | Tyyppi: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14.2 | Sijainnit: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4 | Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä | | | | | | | | | |
| 3.11.4.1 | Suodatustyyppi: Wall-flow / muu kuin wall-flow / muu (täsmennettävä) | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.2 | Tyyppi: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.3 | Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän mitat ja tilavuus: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.4 | Sijaintipaikat ja enimmäis-/vähimmäisetäisyydet moottorista: | | X | | | | | | | |
| 3.11.4.5 | Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.5.1 | Jaksoittainen regeneraatio: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | Jos kyllä, täytetään 3.11.6 kohta |
| 3.11.4.5.2 | Pakokaasun enimmäislämpötila regeneraatioprosessin aloittamiselle (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.6 | Katalyyttipinnoite: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.6.1 | Katalysaattorin toimintatapa: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.7 | Polttoaineeseen lisätty katalyyttia (FBC): Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.11.4. | Tavanomainen käyttölämpötila-alue (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.9 | Tavanomainen käyttöpainealue (kPa) | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.10 | Varastointikapasiteetti (noki/tuhka) (g): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11 | Happianturi(t): Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11.1 | Tyyppi: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11.2 | Sijainnit: | | | X | | | | | | |
| 3.11.5 | Muut jälkikäsittelylaitteet | | | | | | | | | |
| 3.11.5.1 | Kuvaus ja toiminta: | | | X | | | | | | |
| 3.11.6 | Jaksoittainen regeneraatio | | | | | | | | | |
| 3.11.6.1 | Syklien määrä regeneraation kanssa | X | | | | | | | | |
| 3.11.6.2 | Syklien määrä ilman regeneraatiota | X | | | | | | | | |
| 3.12 | Nestemäistä polttoainetta käyttävien puristussytytysmoottoreiden, tai tapauksen mukaan kaksipolttoainemoottoreiden, polttoaineensyöttö | | | | | | | | | |
| 3.12.1 | Syöttöpumppu | | | | | | | | | |
| 3.12.1.1 | Paine (kPa) tai ominaiskaavio: | | | X | | | | | | |
| 3.12.2 | Injektiojärjestelmä | | | | | | | | | |
| 3.12.2.1 | Pumppu | | | | | | | | | |
| 3.12.2.1.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.2 | Pumpun nimelliskäyntinopeus (r/min): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.3 | mm3 iskua tai tahtia kohti täydellä ruiskutuksella pumpun nimelliskäyntinopeudella: | | | X | | | | | | Toleranssi määritettävä |
| 3.12.2.1.4 | Pumpun suurimman vääntömomentin käyntinopeus (r/min): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.5 | mm3 iskua tai tahtia kohti täydellä ruiskutuksella pumpun suurimman vääntömomentin käyntinopeudella: | | | X | | | | | | Toleranssi määritettävä |
| 3.12.2.1.6 | Ominaiskaavio: | | | X | | | | | | Vaihtoehtona 3.12.2.1.1–3.12.2.1.5 kohdalle |
| 3.12.2.1.7 | Käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.2 | Ruiskutuksen ajoitus | | | | | | | | | |
| 3.12.2.2.1 | Ruiskutuksen ajoituskäyrä: | | | X | | | | | | Toleranssi määritettävä tarvittaessa |
| 3.12.2.2.2 | Staattinen ajoitus: | | | X | | | | | | Toleranssi määritettävä |
| 3.12.2.3 | Ruiskutusputkisto | | | | | | | | | |
| 3.12.2.3.1 | Pituudet (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.3.2 | Sisähalkaisija (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.4 | Yhteispaineruiskutus: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.4.1 | Tyyppi: | | | X | | | | | | |
| 3.12.3 | Ruiskutussuuttimet | | | | | | | | | |
| 3.12.3.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.12.3.2 | Avautumispaine (kPa): | | | X | | | | | | Toleranssi määritettävä |
| 3.12.4 | ECU: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.2 | Ohjelmiston kalibrointinumerot: | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.3 | Tietoliikennestandardit datavirtatietojen saamiseksi: ISO 27145 ja ISO 15765-4 (CAN-pohjainen) / ISO 27145 ja ISO 13400 (TCP/IP-pohjainen) / SAE J1939-73 | X | | X | | | | | | |
| 3.12.5 | Säädin | | | | | | | | | |
| 3.12.5.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.12.5.2 | Pyörimisnopeus, jolla katkaisu alkaa täydellä kuormituksella: | | | X | | | | | | Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa |
| 3.12.5.3 | Suurin pyörimisnopeus kuormittamattomana: | | | X | | | | | | Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa |
| 3.12.5.4 | Joutokäynti: | | | X | | | | | | Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa |
| 3.12.6 | Kylmäkäynnistysjärjestelmä: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.12.6.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.12.6.2 | Kuvaus: | | | X | | | | | | |
| 3.12.7 | Polttoaineen lämpötila polttoaineen ruiskutuspumpun imun kohdalla | | | | | | | | | |
| 3.12.7.1 | Vähintään (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.12.7.2 | Enintään (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.13 | Nestemäistä polttoainetta käyttävien kipinäsytytysmoottoreiden polttoaineensyöttö | | | | | | | | | |
| 3.13.1 | Kaasutin | | | | | | | | | |
| 3.13.1.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.13.2 | Epäsuora ruiskutus: | | | | | | | | | |
| 3.13.2.1 | yksipiste/monipiste | | | X | | | | | | |
| 3.13.2.2 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.13.3 | Suora ruiskutus: | | | | | | | | | |
| 3.13.3.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.13.4 | Polttoaineen lämpötila valmistajan määrittämässä kohdassa | | | | | | | | | |
| 3.13.4.1 | Sijainti: | X | | | | | | | | |
| 3.13.4.2 | Vähintään (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.13.4.3 | Enintään (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.14 | Kaasumaista polttoainetta käyttävien moottorien tai tarvittaessa kaksipolttoainemoottorien polttoaineensyöttö (jos järjestelmän kokoonpano on erilainen, annetaan vastaavat tiedot) | | | | | | | | | |
| 3.14.1 | Polttoaine: nestekaasu / H-ryhmän maakaasu / L-ryhmän maakaasu / HL-ryhmän maakaasu / nesteytetty maakaasu (LNG) / polttoainekohtainen LNG | X | | X | | | | | | |
| 3.14.2 | Paineensäätimet tai höyrystin/paineensäätimet | | | | | | | | | |
| 3.14.2.1 | Tyypit | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.2 | Paineenalennusvaiheiden lukumäärä | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.3 | Viimeisen vaiheen paine vähintään ja enintään: (kPa) | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.4 | Pääsäätöpisteiden lukumäärä: | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.5 | Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: | | | X | | | | | | |
| 3.14.3 | Polttoaineensyöttöjärjestelmä: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suora ruiskutus | | | X | | | | | | |
| 3.14.3.1 | Seoksen säätö | | | | | | | | | |
| 3.14.3.1.1 | Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4 | Sekoitusyksikkö | | | | | | | | | |
| 3.14.4.1 | Lukumäärä: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.2 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.3 | Sijainti: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.4 | Säätömahdollisuudet: | | | X | | | | | | |
| 3.14.5 | Imusarjaruiskutus | | | | | | | | | |
| 3.14.5.1 | Ruiskutus: yksipiste/monipiste | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.2 | Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.3 | Ruiskutuslaitteisto | | | | | | | | | |
| 3.14.5.3.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.3.2 | Säätömahdollisuudet: | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.4 | Syöttöpumppu | | | | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.14.5.4.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.5 | Ruiskutussuuttimet | | | | | | | | | |
| 3.14.5.5.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.14.6 | Suora ruiskutus | | | | | | | | | |
| 3.14.6.1 | Ruiskutuspumppu/paineensäädin | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.1.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.1.2 | Ruiskutuksen ajoitus (täsmennettävä): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.2 | Ruiskutussuuttimet | | | | | | | | | |
| 3.14.6.2.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.2.2 | Avautumispaine tai ominaiskaavio: | | | X | | | | | | |
| 3.14.7 | Elektroninen ohjausyksikkö (ECU) | | | | | | | | | |
| 3.14.7.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.14.7.2 | Säätömahdollisuudet: | | | X | | | | | | |
| 3.14.7.3 | Ohjelmiston kalibrointinumerot: | | | X | | | | | | |
| 3.14.8 | Moottorin hyväksyntä useille eri polttoainekoostumuksille | | | | | | | | | |
| 3.14.8.1 | Itsesäätyvä Kyllä/Ei | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.8.2 | Kalibrointi tietylle kaasukoostumukselle: H-ryhmän maakaasu / L-ryhmän maakaasu / HL-ryhmän maakaasu / nesteytetty maakaasu (LNG) / polttoainekohtainen LNG | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.8.3 | Muunnos tietylle kaasukoostumukselle: HT-ryhmän maakaasu / LT-ryhmän maakaasu /HLT-ryhmän maakaasu | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.9 | Polttoaineen lämpötila paineensäätimen viimeisessä vaiheessa | | | | | | | | | |
| 3.14.9.1 | Vähintään (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.14.9.2 | Enintään (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.15 | Sytytysjärjestelmä | | | | | | | | | |
| 3.15.1 | Sytytyspuolat | | | | | | | | | |
| 3.15.1.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.15.1.2 | Lukumäärä: | | | X | | | | | | |
| 3.15.2 | Sytytystulpat | | | | | | | | | |
| 3.15.2.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.15.2.2 | Kärkiväli: | | | X | | | | | | |
| 3.15.3 | Magneetto | | | X | | | | | | |
| 3.15.3.1 | Tyypit: | | | X | | | | | | |
| 3.15.4 | Sytytyksen ajoituksen ohjaus: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |
| 3.15.4.1 | Staattinen ennakko yläkuolokohtaan nähden (kammen kiertokulman astetta): | | | X | | | | | | |
| 3.15.4.2 | Ennakkokäyrä tai -kartta: | | | X | | | | | | Tarvittaessa |
| 3.15.4.3 | Elektroninen ohjaus: Kyllä/Ei | | | X | | | | | | |

Tekijän numero

Tekijän kuvaus

Testi

Asennus

Tyyppihyväksyntä

Kantamoottori/moottorityyppi

Moottoriperheeseen kuuluvat moottorityypit (tarvittaessa)

Selittävät huomautukset (eivät sisälly lomakkeeseen)

tyyppi 2

tyyppi 3

tyyppi ...

tyyppi n

3.1

Moottorin tunnistetiedot

3.1.1

Moottorin tyyppinimitys

X

3.1.2

Moottorin tyyppinimitys käy ilmi moottorin merkinnästä: kyllä/ei

X

3.1.3

Lakisääteisen merkinnän sijainti:

X

3.1.4

Lakisääteisen merkinnän kiinnitysmenetelmä:

X

3.1.5

Piirustukset moottorin valmistenumeron sijainnista (kattava esimerkki mittoineen):

X

3.2

Suorituskykyparametrit

3.2.1

Ilmoitettu nimellisnopeus (r/min):

X

3.2.1.1

Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) nettonimellisteholla:

X

3.2.1.2

Ilmoitettu nettonimellisteho (kW)

X

3.2.2

Pyörimisnopeus suurimmalla teholla (r/min)

X

Jos muu kuin nimellisnopeus

3.2.2.1

Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) suurimmalla nettoteholla:

X

3.2.2.2

Suurin nettoteho (kW)

X

X

Jos muu kuin nimellisteho

3.2.3

Ilmoitettu suurimman vääntömomentin pyörimisnopeus (r/min):

X

Tarvittaessa

3.2.3.1

Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottori), polttoainevirta (g/h) (muut moottorit) suurimman vääntömomentin pyörimisnopeudella:

X

3.2.3.2

Ilmoitettu suurin vääntömomentti (Nm):

X

Tarvittaessa

3.2.4

Ilmoitettu täysi testinopeus:

X

Tarvittaessa

3.2.5

Ilmoitettu testivälinopeus:

X

Tarvittaessa

3.2.6

Joutokäyntinopeus (r/min)

X

Tarvittaessa

3.2.7

Suurin pyörimisnopeus kuormittamattomana (r/min):

X

Tarvittaessa

3.2.8

Ilmoitettu pienin vääntömomentti (Nm)

X

Tarvittaessa

3.3

Totutuskäyttömenettely

Valinnainen valmistajalle

3.3.1

Totutuskäyttöaika:

X

3.3.2

Totutuskäyttösykli:

X

3.4

Moottoritesti

3.4.1

Erityinen jalusta tarvitaan: Kyllä/Ei

X

Vain NRSh:n osalta

3.4.1.1

Kuvaus sekä valokuvat ja/tai piirustukset järjestelmästä, jolla moottori kiinnitetään testipenkkiin, ja voimansiirtoakselin kytkennästä dynamometriin:

X

3.4.2

Valmistaja sallii pakokaasun sekoituskammion: Kyllä/Ei

X

Vain NRSh:n osalta

3.4.2.1

Kuvaus, valokuva ja/tai piirustus pakokaasun sekoituskammiosta:

X

Tarvittaessa

3.4.3

Valmistajan valitsema NRSC: RMC / Erilliset moodit

X

3.4.4

Lisä-NRSC: E2/D2/C1

X

Vain jos lisäsyklit ilmoitetaan A osan 1.12.1 tai 1.12.2 kohdassa

3.4.5

Esivakauttavien syklien määrä ennen muuttuvatilaista testiä

X

Tarvittaessa, vähintään 1,0

3.4.6

Esivakauttavien RMC-testien määrä ennen NRSC -testiä

X

Tarvittaessa, vähintään 0,5

3.5

Voitelujärjestelmä

3.5.1

Voiteluaineen lämpötila

Tarvittaessa

3.5.1.1

Vähintään (°C):

X

3.5.1.2

Enintään (°C):

X

3.6

Palosylinteri

3.6.1

Sylinterin halkaisija (mm):

X

3.6.2

Iskunpituus (mm):

X

3.6.3

Sylinterimäärä:

X

3.6.4

Moottorin iskutilavuus (cm3):

X

3.6.5

Sylinterin iskutilavuus (% kantamoottorin tilavuudesta)

X

Jos moottoriperhe

3.6.6

Volumetrinen puristussuhde:

X

Toleranssi määritettävä

3.6.7

Palojärjestelmän kuvaus:

X

3.6.8

Piirustukset palotilasta ja männänpäästä:

X

3.6.9

Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat (mm2):

X

3.6.10

Venttiilien ajoitus

3.6.10.1

Suurin venttiilin nosto sekä avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot:

X

3.6.10.2

Vertailu- ja/tai säätöalue:

X

3.6.10.3

Muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä: Kyllä/Ei

X

Jos on; imu- ja/tai pakopuoli

3.6.10.3.1

Tyyppi: jatkuva / (auki/kiinni)

X

3.6.10.3.2

Nokkakulma:

X

3.6.11

Venttiiliaukkojen järjestely

Vain kaksitahti, tarvittaessa

3.6.11.1

sijainti, mitat ja lukumäärä:

X

3.7

Jäähdytysjärjestelmä

Täytetään asiaankuuluva kohta

3.7.1

Nestejäähdytys

3.7.1.1

Nestelaji:

X

3.7.1.2

Kiertopumput: Kyllä/Ei

X

3.7.1.2.1

tyyppi (tyypit):

X

3.7.1.2.2

Välityssuhteet:

X

Tarvittaessa

3.7.1.3

Poistuvan jäähdytysnesteen vähimmäislämpötila (°C):

X

3.7.1.4

Poistuvan jäähdytysnesteen enimmäislämpötila (°C):

X

3.7.2

Ilmajäähdytys

3.7.2.1

Tuuletin: Kyllä/Ei

X

3.7.2.1.1

Tyyppi (tyypit):

X

3.7.2.1.2

Välityssuhde (-suhteet):

X

Tarvittaessa

3.7.2.2

Maksimilämpötila tarkistuspisteessä (°C):

X

3.7.2.2.1

Tarkistuspisteen sijainti

X

3.8

Ilmanotto

3.8.1

Suurin sallittu imualipaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa):

X

X

3.8.1.1

Ilmanpuhdistin puhdas:

X

X

3.8.1.2

Ilmanpuhdistin likainen:

X

X

3.8.1.3

Mittauspaikka:

X

X

3.8.2

Ahdin (ahtimet): Kyllä/Ei

X

3.8.2.1

Tyyppi (tyypit):

X

3.8.2.2

Järjestelmän kuvaus ja periaatekaavio (esimerkiksi suurin ahtopaine, ohivirtausventtiili, muuttuvageometrinen turboahdin (VGT), kaksoisturbo):

X

3.8.3

Ahtoilman jäähdytin Kyllä/Ei

X

3.8.3.1

Tyyppi: ilma–ilma / ilma–vesi / muu (täsmennettävä)

X

3.8.3.2

Suurin lämpötila ahtoilman jäähdyttimen ulostulossa täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (°C):

X

X

3.8.3.4

Suurin sallittu paineenalennus ahtoilman jäähdyttimessä moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa):

X

X

3.8.4

Imuaukon kuristimen venttiili: Kyllä/Ei

X

3.8.5

Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi: Kyllä/Ei

X

3.8.5.1

Jos kyllä, kuvaus ja piirustukset:

X

3.8.5.2

Jos ei, täyttää delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevan 6.10 kohdan vaatimukset: Kyllä/Ei

X

3.8.6

Imukanavisto

Vain kaksitahti, NRS ja NRSh

3.8.6.1

Imukanaviston kuvaus (piirustukset, valokuvat ja/tai osien numerot):

X

3.8.7

Ilmansuodatin

X

Vain kaksitahti, NRS ja NRSh

3.8.7.1

Tyyppi:

X

3.8.8

Imuäänen vaimennin

Vain kaksitahti, NRS ja NRSh

3.8.1.1

Tyyppi:

X

3.9

Pakojärjestelmä

3.9.1

Pakojärjestelmän kuvaus (piirustukset, valokuvat ja/tai osien numerot vaatimusten mukaisesti):

X

Vain kaksitahti, NRS ja NRSh

3.9.2

Pakokaasujen enimmäislämpötila (°C):

X

3.9.3

Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa):

X

X

3.9.3.1

Mittauspaikka:

X

X

3.9.4

Pakokaasun vastapaine (kPa) testin alussa kuormituksella, jonka valmistaja on määritellyt ottaen huomioon päästöjen jälkikäsittelyn toimintaolosuhteiden rajoitukset:

X

3.9.4.1

Paikkaa ja pyörimisnopeutta/kuormitusta koskevat edellytykset:

X

3.9.5

Pakokuristimen venttiili: Kyllä/Ei

X

3.10

Muut laitteet: Kyllä/Ei

3.10.1

Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR)

3.10.1.1

Ominaisuudet: jäähdytetty/jäähdyttämätön, korkea paine / matala paine / muu (täsmennettävä):

3.10.2

Veden ruiskutus

3.10.2.1

Toimintaperiaate:

X

3.11

Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä

3.11.1

Sijainti

X

3.11.1.1

(paikat ja enimmäis-/vähimmäisetäisyydet moottorista ensimmäiseen jälkikäsittelylaitteeseen):

X

3.11.1.2

Lämpötilan suurin lasku pakoaukon tai ahtimen ulostulon ja ensimmäisen jälkikäsittelylaitteen välillä (°C), jos ilmoitettu:

X

X

3.11.1.2.1

Mittausolosuhteet

X

X

3.11.1.3

Vähimmäislämpötila ensimmäisen jälkikäsittelylaitteen sisääntulon kohdalla täydellä pyörimisnopeudella ja teholla (°C), jos ilmoitettu:

X

X

3.11.2

Hapetuskatalysaattori

3.11.2.1

Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä:

X

3.11.2.2

Katalysaattoreiden mitat ja tilavuus:

X

3.11.2.3

Jalometallien kokonaissisältö:

X

3.11.2.4

Kunkin yhdisteen suhteellinen pitoisuus:

X

3.11.2.5

Substraatti (rakenne ja materiaali):

X

3.11.2.6

Kennotiheys:

X

3.11.2.7

Katalysaattorien kotelon tyyppi:

X

3.11.3

Katalyyttinen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä typen oksideille tai kolmitiekatalyytti

3.11.3.1

Tyyppi:

X

3.11.3.2

Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä:

X

3.11.3.3

Katalysaattorin toimintatapa:

X

3.11.3.4

Katalysaattoreiden mitat ja tilavuus:

X

3.11.3.5

Jalometallien kokonaissisältö:

X

3.11.3.6

Kunkin yhdisteen suhteellinen pitoisuus:

X

3.11.3.7

Substraatti (rakenne ja materiaali):

X

3.11.3.8

Kennotiheys:

X

3.11.3.9

Katalysaattorien kotelon tyyppi:

X

3.11.3.10

Regenerointimenetelmä:

X

X

Tarvittaessa

3.11.3.10.1

Jaksoittainen regeneraatio: Kyllä/Ei

X

Jos kyllä, täytetään 3.11.6 kohta

3.11.3.11

Tavanomainen käyttölämpötila-alue (°C):

X

X

3.11.3.12

Kuluva reagenssi: Kyllä/Ei

X

3.11.3.12.1

Katalyysitoimintaan tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus:

X

3.11.3.12.2

Reagenssin sisältämän aktiivisen aineen pienin pitoisuus, joka ei aiheuta varoitusjärjestelmän aktivoitumista (CDmin) (tilavuus-%):

X

3.11.3.12.3

Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue:

X

3.11.3.12.4

Kansainvälinen standardi:

X

X

Tarvittaessa

3.11.3.13

NOx-anturi(t): Kyllä/Ei

X

3.11.3.13.1

Tyyppi:

X

3.11.3.13.2

Sijainnit:

X

3.11.3.14

Happianturi(t): Kyllä/Ei

X

3.11.3.14.1

Tyyppi:

X

3.11.3.14.2

Sijainnit:

X

3.11.4

Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä

3.11.4.1

Suodatustyyppi: Wall-flow / muu kuin wall-flow / muu (täsmennettävä)

X

3.11.4.2

Tyyppi:

X

3.11.4.3

Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmän mitat ja tilavuus:

X

3.11.4.4

Sijaintipaikat ja enimmäis-/vähimmäisetäisyydet moottorista:

X

3.11.4.5

Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus:

X

3.11.4.5.1

Jaksoittainen regeneraatio: Kyllä/Ei

X

Jos kyllä, täytetään 3.11.6 kohta

3.11.4.5.2

Pakokaasun enimmäislämpötila regeneraatioprosessin aloittamiselle (°C):

X

3.11.4.6

Katalyyttipinnoite: Kyllä/Ei

X

3.11.4.6.1

Katalysaattorin toimintatapa:

X

3.11.4.7

Polttoaineeseen lisätty katalyyttia (FBC): Kyllä/Ei

X

3.11.4.

Tavanomainen käyttölämpötila-alue (°C):

X

3.11.4.9

Tavanomainen käyttöpainealue (kPa)

X

3.11.4.10

Varastointikapasiteetti (noki/tuhka) (g):

X

3.11.4.11

Happianturi(t): Kyllä/Ei

X

3.11.4.11.1

Tyyppi:

X

3.11.4.11.2

Sijainnit:

X

3.11.5

Muut jälkikäsittelylaitteet

3.11.5.1

Kuvaus ja toiminta:

X

3.11.6

Jaksoittainen regeneraatio

3.11.6.1

Syklien määrä regeneraation kanssa

X

3.11.6.2

Syklien määrä ilman regeneraatiota

X

3.12

Nestemäistä polttoainetta käyttävien puristussytytysmoottoreiden, tai tapauksen mukaan kaksipolttoainemoottoreiden, polttoaineensyöttö

3.12.1

Syöttöpumppu

3.12.1.1

Paine (kPa) tai ominaiskaavio:

X

3.12.2

Injektiojärjestelmä

3.12.2.1

Pumppu

3.12.2.1.1

Tyypit:

X

3.12.2.1.2

Pumpun nimelliskäyntinopeus (r/min):

X

3.12.2.1.3

mm3 iskua tai tahtia kohti täydellä ruiskutuksella pumpun nimelliskäyntinopeudella:

X

Toleranssi määritettävä

3.12.2.1.4

Pumpun suurimman vääntömomentin käyntinopeus (r/min):

X

3.12.2.1.5

mm3 iskua tai tahtia kohti täydellä ruiskutuksella pumpun suurimman vääntömomentin käyntinopeudella:

X

Toleranssi määritettävä

3.12.2.1.6

Ominaiskaavio:

X

Vaihtoehtona 3.12.2.1.1–3.12.2.1.5 kohdalle

3.12.2.1.7

Käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä

X

3.12.2.2

Ruiskutuksen ajoitus

3.12.2.2.1

Ruiskutuksen ajoituskäyrä:

X

Toleranssi määritettävä tarvittaessa

3.12.2.2.2

Staattinen ajoitus:

X

Toleranssi määritettävä

3.12.2.3

Ruiskutusputkisto

3.12.2.3.1

Pituudet (mm):

X

3.12.2.3.2

Sisähalkaisija (mm):

X

3.12.2.4

Yhteispaineruiskutus: Kyllä/Ei

X

3.12.2.4.1

Tyyppi:

X

3.12.3

Ruiskutussuuttimet

3.12.3.1

Tyypit:

X

3.12.3.2

Avautumispaine (kPa):

X

Toleranssi määritettävä

3.12.4

ECU: Kyllä/Ei

X

3.12.4.1

Tyypit:

X

3.12.4.2

Ohjelmiston kalibrointinumerot:

X

3.12.4.3

Tietoliikennestandardit datavirtatietojen saamiseksi: ISO 27145 ja ISO 15765-4 (CAN-pohjainen) / ISO 27145 ja ISO 13400 (TCP/IP-pohjainen) / SAE J1939-73

X

X

3.12.5

Säädin

3.12.5.1

Tyypit:

X

3.12.5.2

Pyörimisnopeus, jolla katkaisu alkaa täydellä kuormituksella:

X

Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa

3.12.5.3

Suurin pyörimisnopeus kuormittamattomana:

X

Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa

3.12.5.4

Joutokäynti:

X

Vaihtelualue ilmoitettava tarvittaessa

3.12.6

Kylmäkäynnistysjärjestelmä: Kyllä/Ei

X

3.12.6.1

Tyypit:

X

3.12.6.2

Kuvaus:

X

3.12.7

Polttoaineen lämpötila polttoaineen ruiskutuspumpun imun kohdalla

3.12.7.1

Vähintään (°C):

X

3.12.7.2

Enintään (°C):

X

3.13

Nestemäistä polttoainetta käyttävien kipinäsytytysmoottoreiden polttoaineensyöttö

3.13.1

Kaasutin

3.13.1.1

Tyypit:

X

3.13.2

Epäsuora ruiskutus:

3.13.2.1

yksipiste/monipiste

X

3.13.2.2

Tyypit:

X

3.13.3

Suora ruiskutus:

3.13.3.1

Tyypit:

X

3.13.4

Polttoaineen lämpötila valmistajan määrittämässä kohdassa

3.13.4.1

Sijainti:

X

3.13.4.2

Vähintään (°C):

X

3.13.4.3

Enintään (°C):

X

3.14

Kaasumaista polttoainetta käyttävien moottorien tai tarvittaessa kaksipolttoainemoottorien polttoaineensyöttö (jos järjestelmän kokoonpano on erilainen, annetaan vastaavat tiedot)

3.14.1

Polttoaine: nestekaasu / H-ryhmän maakaasu / L-ryhmän maakaasu / HL-ryhmän maakaasu / nesteytetty maakaasu (LNG) / polttoainekohtainen LNG

X

X

3.14.2

Paineensäätimet tai höyrystin/paineensäätimet

3.14.2.1

Tyypit

X

3.14.2.2

Paineenalennusvaiheiden lukumäärä

X

3.14.2.3

Viimeisen vaiheen paine vähintään ja enintään: (kPa)

X

3.14.2.4

Pääsäätöpisteiden lukumäärä:

X

3.14.2.5

Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä:

X

3.14.3

Polttoaineensyöttöjärjestelmä: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suora ruiskutus

X

3.14.3.1

Seoksen säätö

3.14.3.1.1

Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset:

X

3.14.4

Sekoitusyksikkö

3.14.4.1

Lukumäärä:

X

3.14.4.2

Tyypit:

X

3.14.4.3

Sijainti:

X

3.14.4.4

Säätömahdollisuudet:

X

3.14.5

Imusarjaruiskutus

3.14.5.1

Ruiskutus: yksipiste/monipiste

X

3.14.5.2

Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen

X

3.14.5.3

Ruiskutuslaitteisto

3.14.5.3.1

Tyypit:

X

3.14.5.3.2

Säätömahdollisuudet:

X

3.14.5.4

Syöttöpumppu

Tarvittaessa

3.14.5.4.1

Tyypit:

X

3.14.5.5

Ruiskutussuuttimet

3.14.5.5.1

Tyypit:

X

3.14.6

Suora ruiskutus

3.14.6.1

Ruiskutuspumppu/paineensäädin

X

3.14.6.1.1

Tyypit:

X

3.14.6.1.2

Ruiskutuksen ajoitus (täsmennettävä):

X

3.14.6.2

Ruiskutussuuttimet

3.14.6.2.1

Tyypit:

X

3.14.6.2.2

Avautumispaine tai ominaiskaavio:

X

3.14.7

Elektroninen ohjausyksikkö (ECU)

3.14.7.1

Tyypit:

X

3.14.7.2

Säätömahdollisuudet:

X

3.14.7.3

Ohjelmiston kalibrointinumerot:

X

3.14.8

Moottorin hyväksyntä useille eri polttoainekoostumuksille

3.14.8.1

Itsesäätyvä Kyllä/Ei

X

X

X

3.14.8.2

Kalibrointi tietylle kaasukoostumukselle: H-ryhmän maakaasu / L-ryhmän maakaasu / HL-ryhmän maakaasu / nesteytetty maakaasu (LNG) / polttoainekohtainen LNG

X

X

X

3.14.8.3

Muunnos tietylle kaasukoostumukselle: HT-ryhmän maakaasu / LT-ryhmän maakaasu /HLT-ryhmän maakaasu

X

X

X

3.14.9

Polttoaineen lämpötila paineensäätimen viimeisessä vaiheessa

3.14.9.1

Vähintään (°C):

X

3.14.9.2

Enintään (°C):

X

3.15

Sytytysjärjestelmä

3.15.1

Sytytyspuolat

3.15.1.1

Tyypit:

X

3.15.1.2

Lukumäärä:

X

3.15.2

Sytytystulpat

3.15.2.1

Tyypit:

X

3.15.2.2

Kärkiväli:

X

3.15.3

Magneetto

X

3.15.3.1

Tyypit:

X

3.15.4

Sytytyksen ajoituksen ohjaus: Kyllä/Ei

X

3.15.4.1

Staattinen ennakko yläkuolokohtaan nähden (kammen kiertokulman astetta):

X

3.15.4.2

Ennakkokäyrä tai -kartta:

X

Tarvittaessa

3.15.4.3

Elektroninen ohjaus: Kyllä/Ei

X

Selittävät huomautukset lisäykseen 3:

(Alaviitteitä ja selittäviä huomautuksia ei sisällytetä ilmoituslomakkeeseen)

| (1) | Delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteen II määritelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Katso liitteessä IX oleva 2.4.13 kohta (moottoriperheen määritelmä). |
| --- | --- |

(2)

---

LIITE II

Vaatimustenmukaisuusilmoitusten mallit

1.   Yleiset vaatimukset

1.1   Vaatimustenmukaisuusilmoituksessa on oltava kaksi osaa:

| a) | 1 osassa yksilöidään moottorin erityiset ominaisuudet lisäyksessä 1 esitetyn mallin mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

1 osassa yksilöidään moottorin erityiset ominaisuudet lisäyksessä 1 esitetyn mallin mukaisesti;

| b) | 2 osassa kuvaillaan moottoriin sovellettavat rajoitukset lisäyksessä 2 olevassa taulukossa 1 esitettyjen tietojen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

2 osassa kuvaillaan moottoriin sovellettavat rajoitukset lisäyksessä 2 olevassa taulukossa 1 esitettyjen tietojen mukaisesti.

1.2   Jos vaatimustenmukaisuusilmoitus annetaan paperilomakkeella, sen koko saa olla enintään A4 (210 × 297 mm).

1.3   Kaikki vaatimustenmukaisuusilmoituksen tiedot on annettava käyttäen ISO-standardisarjan 8859 (Information technology — 8-bit single-byte coded graphic character sets) mukaisia kirjaimia (bulgarian kielellä myönnetyissä vaatimustenmukaisuusilmoituksissa kyrillisiä kirjaimia ja kreikan kielellä myönnetyissä vaatimustenmukaisuusilmoituksissa kreikkalaisia kirjaimia) ja arabialaisia numeroita.

2.   Vaatimustenmukaisuusilmoituksen turvaominaisuudet

Asetuksen (EU) 2016/1628 31 artiklan 5 kohdan mukaan vaatimustenmukaisuusilmoitus on laadittava niin, että sen väärentäminen ei ole mahdollista ja suojattu sähköinen tiedosto voidaan todentaa.

2.1   Paperilomakkeella annetun ilmoituksen väärentämisen estävät ominaisuudet

Vaatimustenmukaisuusilmoituksessa käytettävä paperi on suojattava vesileimaamalla se valmistajan rekisteröidyllä tunnuksella sekä värigrafiikalla.

2.1.1   Vaihtoehtona 2.1 kohdassa asetetuille vaatimuksille vaatimustenmukaisuusilmoituksen paperia ei välttämättä tarvitse suojata vesileimaamalla se valmistajan rekisteröidyllä tunnuksella. Tällöin on värigrafiikan lisäksi käytettävä ainakin yhtä muuta turvapainoteknistä ominaisuutta (kuten ultravioletti fluoresoiva painoväri, katselukulman tai lämpötilan mukaan vaihtuvat painovärit, mikropainatus, giljoshipainatus, helmiäisväripainatus, laserkaiverrus, yksilölliset hologrammit, muuttuvat laserkuvat, optisesti muuttuvat kuvat, fysikaalisesti kohopainettu tai kaiverrettu valmistajan tunnus jne.).

2.1.2   Valmistajat voivat käyttää vaatimustenmukaisuusilmoituksessa muitakin kuin 2.1 ja 2.1.1 kohdassa mainittuja turvapainoteknisiä ominaisuuksia.

2.1.3   Jos vaatimustenmukaisuusilmoitus on useammalla kuin yhdellä arkilla, jokaisessa arkissa on mainittava

| a) | vaatimustenmukaisuusilmoituksen otsikko; |
| --- | --- |

a)

vaatimustenmukaisuusilmoituksen otsikko;

| b) | 1 osan 3.16 kohdan mukainen moottorin valmistenumero; |
| --- | --- |

b)

1 osan 3.16 kohdan mukainen moottorin valmistenumero;

| c) | numero muodossa ”x/y”, jossa ”X” on juokseva arkin numero ja ”y” on vaatimustenmukaisuusilmoituksen arkkien kokonaismäärä. |
| --- | --- |

c)

numero muodossa ”x/y”, jossa ”X” on juokseva arkin numero ja ”y” on vaatimustenmukaisuusilmoituksen arkkien kokonaismäärä.

2.2   Suojatun sähköisen tiedoston todentamisen mahdollistavat ominaisuudet

Sähköinen tiedosto on toimitettava sellaisessa muodossa, että jokainen siihen allekirjoittamisen jälkeen tehty muutos voidaan helposti tunnistaa ja että se voidaan liittää toiseen asiakirjaan. Lisäksi se on allekirjoitettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 (1) mukaisella ”kehittyneellä sähköisellä allekirjoituksella”, allekirjoituksen varmennustiedot mukaan lukien.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 910/2014, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73).

Lisäys 1

Vaatimustenmukaisuusilmoituksen malli

JOKAISEN SELLAISEN MOOTTORIN MUKANA OLEVA VAATIMUSTENMUKAISUUSILMOITUS, JOHON SOVELLETAAN VAPAUTUSTA TAI SIIRTYMÄSÄÄNNÖSTÄ (ASETUKSEN (EU) 2016/1628 31 ARTIKLAN 1 KOHDAN a JA b ALAKOHTA)

1 OSA

EU-VAATIMUSTENMUKAISUUSILMOITUS

Allekirjoittanut [ ...(koko nimi ja asema)]

vakuuttaa, että seuraava moottori:

| 1.1 | Merkki (valmistajan kauppanimet): ... |
| --- | --- |

1.1

Merkki (valmistajan kauppanimet): ...

| 1.2 | Kaupalliset nimet (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.2

Kaupalliset nimet (tarvittaessa): ...

| 1.3 | Valmistajan toiminimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

1.3

Valmistajan toiminimi ja osoite: ...

| 1.4 | Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

1.4

Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

| 1.5 | Kokoonpano-/valmistustehtaiden nimet ja osoitteet: ... |
| --- | --- |

1.5

Kokoonpano-/valmistustehtaiden nimet ja osoitteet: ...

| 1.6 | Moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT (1): |
| --- | --- |

1.6

Moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT (1):

| 1.7 | Moottorityypin/moottoriperheen luokka ja alaluokka (1) (2): |
| --- | --- |

1.7

Moottorityypin/moottoriperheen luokka ja alaluokka (1) (2):

| 3.1.2 | Lakisääteisessä merkinnässä oleva nimitys: moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT (1) |
| --- | --- |

3.1.2

Lakisääteisessä merkinnässä oleva nimitys: moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT (1)

| 3.1.3 | Lakisääteisen merkinnän sijainti: ... |
| --- | --- |

3.1.3

Lakisääteisen merkinnän sijainti: ...

| 3.1.4 | Lakisääteisten merkintöjen kiinnitysmenetelmä: ... |
| --- | --- |

3.1.4

Lakisääteisten merkintöjen kiinnitysmenetelmä: ...

| 3.16 | Moottorin valmistenumero: ... |
| --- | --- |

3.16

Moottorin valmistenumero: ...

vastaa kaikilta osin asetuksen (EU) 2016/1628 vaatimuksia 31 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetun ja tämän vaatimustenmukaisuusilmoituksen 2 osassa ilmoitetun vapautuksen tai siirtymäsäännöksen osalta.

(paikka) (päiväys) ...

Allekirjoitus tai asetuksen (EU) N:o 910/2014 mukaisen ”kehittyneen sähköisen allekirjoituksen” (varmennustiedot mukaan lukien) kuva: ...

Huom:

Jos tätä mallia käytetään myönnettäessä moottorille EU-tyyppihyväksyntä asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan 4 kohdan nojalla uusille tekniikoille tai uusille ratkaisuille myönnettävän vapautuksen mukaisesti, ilmoituksen otsikkona on oltava ”TILAPÄINEN EU-VAATIMUSTENMUKAISUUSILMOITUS, JOKA ON VOIMASSA AINOASTAAN ...:N (3) ALUEELLA”.

2 OSA

| 1. | Vapautus/siirtymäsäännös (1) (4): ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lisätiedot (5): ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vapautuskoodi (EM) / Siirtymäkoodi (TM) (6): ...: |
| --- | --- |

3.

| 4. | Huomautuksia (7): ...: |
| --- | --- |

4.

Selittävät huomautukset lisäykseen 1:

(Alaviitteitä ja selittäviä huomautuksia ei sisällytetä vaatimustenmukaisuusilmoitukseen)

| (1) | Käyttämättömät vaihtoehdot yliviivataan tai ainoastaan käytetyt vaihtoehdot jätetään näkyviin. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ilmoitetaan sovellettava luokka- ja alaluokkavaihtoehto liitteen I lisäyksessä 3 olevassa A osassa esitetyn ilmoituslomakkeen 1.7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ilmoitetaan jäsenvaltio. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Ilmoitetaan sovellettava teksti lisäyksessä 2 olevan taulukon 1 sarakkeesta 2. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Ilmoitetaan sovellettavat lisätiedot lisäyksessä 2 olevan taulukon 1 sarakkeesta 3. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Ilmoitetaan sovellettava koodi lisäyksessä 2 olevan taulukon 1 sarakkeesta 4, sellaisena kuin se on lakisääteistä merkintää täydentävässä merkinnässä. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Muita valmistajan huomautuksia moottoriin sovellettavien käyttörajoitusten selventämiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Lisäys 2

Taulukko 1

| Asetuksen (EU) 2016/1628 artikla
  (sarake 1) | Vaatimustenmukaisuusilmoituksen 2 osassa ilmoitettavat tiedot | Lakisääteisessä merkinnässä ilmoitettavat täydentävät tiedot liitteen III lisäyksen 1 taulukon 1 mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| 1 kohdassa vaaditut tiedot
  (sarake 2) | 2 kohdassa vaaditut lisätiedot
  (sarake 3) | Vapautuskoodi (EM) tai siirtymäkoodi (TM)
  (sarake 4) | Täydentävien tietojen teksti
  (sarake 5) |
| 34 artiklan 1 kohta | Ei sovelleta | EM-EXP | ENGINE NOT FOR USE IN EU MACHINERY |
| 34 artiklan 2 kohta | Vain asevoimien käyttöön tarkoitettu moottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
  Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan asennettavaksi sellaisiin liikkuviin työkoneisiin, jotka on tarkoitettu vain asevoimien käyttöön.
  Palo- ja pelastustoimen, väestönsuojelun, yleisestä järjestyksestä vastaavien laitosten ja ensiapupalvelujen ei katsota kuuluvan asevoimiin. | | EM-AFE | ARMED FORCES ENGINE |
| 34 artiklan 4 kohta | Kenttätestaukseen tarkoitettu moottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
  Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön ainoastaan osana kenttätestausohjelmaa.
  Moottori on annettuun päivämäärään mennessä joko poistettava käytöstä Euroopan unionissa tai saatettava asetuksessa (EU) 2016/1628 asetettujen vaatimusten mukaiseksi. | Vapautuksen päättymispäivä (pp/kk/vvvv)
  Hyväksyntäviranomaisen, jolle on ilmoitettu testausohjelmasta, nimi ja osoite | EM-FTE | FIELD TEST ENGINE |
| 34 artiklan 5 kohta | Erityiskäyttöön mahdollisesti räjähdysvaarallisissa tiloissa tarkoitettu moottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
  Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan asennettavaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/34/EU (1), 2 artiklan 5 alakohdassa määritellyissä räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviin liikkuviin työkoneisiin. | Asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä | EM-ATX | ATEX ENGINE |
| 34 artiklan 6 kohta | Erityiskäyttöön kansallisen pelastustoiminnan käytössä olevien pelastusveneiden vesillelaskussa ja nostossa tarkoitettu moottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
  Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan asennettavaksi liikkuviin työkoneisiin, joita käytetään yksinomaan kansallisen pelastustoimen käytössä olevien rannalta vesille laskettavien pelastusveneiden vesillelaskussa ja nostossa. | Asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä | EM-LLV | LIFE BOAT LAUNCH ENGINE |
| 34 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta | Luokkiin RLL tai RLR kuuluvien, viimeistään 31. joulukuuta 2011 unionin markkinoille saatettujen moottoreiden vaihtomoottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.
  Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan vetureihin tai moottorivaunuihin tarkoitettujen, viimeistään 31. joulukuuta 2011 unionin markkinoille saatettujen moottoreiden korvaamiseksi, jos jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen on antanut luvan korvaamiseen todettuaan, että asetuksen (EU) 2016/1628 liitteen II taulukoissa II-7 ja II-8 esitetyt sovellettavat päästöraja-arvot täyttävän moottorin asentaminen aiheuttaa merkittäviä teknisiä ongelmia.
  Tällaisen moottorin on oltava niiden päästöraja-arvojen mukainen, jotka sen olisi ollut täytettävä unionin markkinoille saattamista varten 31. joulukuuta 2011, tai tiukempien päästöraja-arvojen mukainen. | Korvaamiseen luvan myöntänyt hyväksyntäviranomainen
  Korvaamishankkeen hyväksyntänumero
  Direktiivin 97/68/EY mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä | EM-REA | RAIL REPLACEMENT A ENGINE |
| 34 artiklan 7 kohdan toinen alakohta | Luokkiin RLL tai RLR kuuluvien, 31. joulukuuta 2011 jälkeen unionin markkinoille saatettujen moottoreiden vaihtomoottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 7 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.
  Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan vetureihin tai moottorivaunuihin tarkoitettujen, 31. joulukuuta 2011 jälkeen unionin markkinoille saatettujen moottoreiden korvaamiseksi, jos jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen on antanut luvan korvaamiseen ja vaihtomoottori on niiden päästöraja-arvojen mukainen, jotka korvattavan moottorin oli täytettävä, kun se alun perin saatettiin unionin markkinoille. | Direktiivin 97/68/EY mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä | EM-REB | RAIL REPLACEMENT B ENGINE |
| 34 artiklan 8 kohta | Luokkiin RLL tai RLR kuuluva moottori, joka on osa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/57/EY (2) määriteltyä, 6 päivänä lokakuuta 2016 pitkälle edennyttä hanketta, asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 8 kohdan mukaisesti.
  Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan osana Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/57/EY määriteltyä pitkälle edennyttä hanketta, jos jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen on antanut siihen luvan siksi, että asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II olevissa taulukoissa II-7 tai II-8 esitetyt päästöraja-arvot täyttävien moottoreiden käyttö aiheuttaa kohtuuttomat kustannukset. | Hankkeen hyväksynyt jäsenvaltio
  Hyväksytyn hankkeen viitetiedot
  Direktiivin 97/68/EY mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä | EM-PRR | RAIL PROJECT ENGINE |
| 35 artiklan 4 kohta | Moottori, joka sisältää uusia tekniikoita taikka uusia ratkaisuja ja joka näiden uusien tekniikoiden taikka uusien ratkaisujen johdosta ei ole yhteensopiva asetuksen (EU) 2016/1628 yhden tai useamman vaatimuksen kanssa.
  Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan uusia tekniikoita taikka uusia ratkaisuja sisältävänä moottorina, jos sillä on jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisen asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan 4 kohdan mukaisesti myöntämä tilapäinen tyyppihyväksyntätodistus. | Tilapäinen tyyppihyväksyntänumero ja myöntämispäivä
  Tilapäisen EU-tyyppihyväksynnän päättymispäivä
  Rajoitukset asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti. | EM-NTE | NEW TECHNOLOGY ENGINE |
| 58 artiklan 9 kohta | Luokkaan RLL kuuluvat moottorit, joiden suurin nettoteho ylittää 2 000 kW ja jotka on tarkoitettu asennettaviksi vetureihin, joita käytetään ainoastaan teknisesti eristetyssä raideleveydeltään 1 520 mm:n rataverkossa, asetuksen (EU) 2016/1628 58 artiklan 9 kohdan mukaisesti.
  Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan käytettäväksi teknisesti eristetyssä raideleveydeltään 1 520 mm:n rataverkossa, jos jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen on antanut siihen luvan.
  Tämän moottorin on täytettävä vähintään ne päästöraja-arvot, jotka moottoreiden oli täytettävä niiden saattamiseksi markkinoille 31 päivänä joulukuuta 2011. | Direktiivin 97/68/EY mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä | TR-RWG | BROAD-GAUGE RAIL ENGINE |
| 58 artiklan 10 kohta | Luokkaan NRS kuuluvan moottorin, jonka vertailuteho on vähintään 19 kW, tai luokkaa NRG vastaavaan luokkaan kuuluvan moottorin vaihtomoottori, jos vaihtomoottori ja alkuperäinen moottori kuuluvat sellaiseen moottoriluokkaan tai tehoalueeseen, johon ei 31 päivänä joulukuuta 2016 sovellettu tyyppihyväksyntää unionin tasolla, asetuksen (EU) 2016/1628 58 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
  Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan korvaamaan moottori, joka kuuluu luokkaan NRS ja jonka vertailuteho on vähintään 19 kW, tai luokkaan NRG, ja jolla ei ole direktiivin 97/68/EY nojalla myönnettyä tyyppihyväksyntää. | | TR-RES | REPLACEMENT ENGINE |
| 58 artiklan 11 kohta | Luokkaan NRS kuuluvan moottorin, jonka vertailuteho on vähintään 19 kW ja enintään 560 kW, tai luokkaa NRE vastaavaan luokkaan kuuluvan moottorin, jonka vertailuteho on suurempi kuin 560 kW, vaihtomoottori, jos vaihtomoottori ja alkuperäinen moottori kuuluvat sellaiseen moottoriluokkaan tai tehoalueeseen, johon ei 31 päivänä joulukuuta 2016 sovellettu tyyppihyväksyntää unionin tasolla, asetuksen (EU) 2016/1628 58 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
  Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan korvaamaan luokkaan NRS kuuluva moottori, jonka vertailuteho on vähintään 19 kW ja enintään 560 kW, tai
  korvaamaan luokkaan NRE kuuluva moottori, jonka vertailuteho on suurempi kuin 560 kW ja jolla ei ole direktiivin 97/68/EY nojalla myönnettyä tyyppihyväksyntää.
  Tämän moottorin (*1) on oltava sellaisen päästövaiheen mukainen, jonka voimassaolo päättyi aikaisintaan 20 vuotta ennen vaihtomoottoreiden saattamista markkinoille ja joka on vähintään yhtä tiukka kuin ne päästörajat, jotka korvattavan moottorin oli täytettävä, kun se alun perin saatettiin markkinoille. | Tarvittaessa direktiivin 97/68/EY mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä | TR-REE | REPLACEMENT ENGINE |

Asetuksen (EU) 2016/1628 artikla

(sarake 1)

Vaatimustenmukaisuusilmoituksen 2 osassa ilmoitettavat tiedot

Lakisääteisessä merkinnässä ilmoitettavat täydentävät tiedot liitteen III lisäyksen 1 taulukon 1 mukaisesti

1 kohdassa vaaditut tiedot

(sarake 2)

2 kohdassa vaaditut lisätiedot

(sarake 3)

Vapautuskoodi (EM) tai siirtymäkoodi (TM)

(sarake 4)

Täydentävien tietojen teksti

(sarake 5)

34 artiklan 1 kohta

Ei sovelleta

EM-EXP

ENGINE NOT FOR USE IN EU MACHINERY

34 artiklan 2 kohta

Vain asevoimien käyttöön tarkoitettu moottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan asennettavaksi sellaisiin liikkuviin työkoneisiin, jotka on tarkoitettu vain asevoimien käyttöön.

Palo- ja pelastustoimen, väestönsuojelun, yleisestä järjestyksestä vastaavien laitosten ja ensiapupalvelujen ei katsota kuuluvan asevoimiin.

EM-AFE

ARMED FORCES ENGINE

34 artiklan 4 kohta

Kenttätestaukseen tarkoitettu moottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön ainoastaan osana kenttätestausohjelmaa.

Moottori on annettuun päivämäärään mennessä joko poistettava käytöstä Euroopan unionissa tai saatettava asetuksessa (EU) 2016/1628 asetettujen vaatimusten mukaiseksi.

Vapautuksen päättymispäivä (pp/kk/vvvv)

Hyväksyntäviranomaisen, jolle on ilmoitettu testausohjelmasta, nimi ja osoite

EM-FTE

FIELD TEST ENGINE

34 artiklan 5 kohta

Erityiskäyttöön mahdollisesti räjähdysvaarallisissa tiloissa tarkoitettu moottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan asennettavaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/34/EU (1), 2 artiklan 5 alakohdassa määritellyissä räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviin liikkuviin työkoneisiin.

Asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä

EM-ATX

ATEX ENGINE

34 artiklan 6 kohta

Erityiskäyttöön kansallisen pelastustoiminnan käytössä olevien pelastusveneiden vesillelaskussa ja nostossa tarkoitettu moottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan asennettavaksi liikkuviin työkoneisiin, joita käytetään yksinomaan kansallisen pelastustoimen käytössä olevien rannalta vesille laskettavien pelastusveneiden vesillelaskussa ja nostossa.

Asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä

EM-LLV

LIFE BOAT LAUNCH ENGINE

34 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta

Luokkiin RLL tai RLR kuuluvien, viimeistään 31. joulukuuta 2011 unionin markkinoille saatettujen moottoreiden vaihtomoottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan vetureihin tai moottorivaunuihin tarkoitettujen, viimeistään 31. joulukuuta 2011 unionin markkinoille saatettujen moottoreiden korvaamiseksi, jos jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen on antanut luvan korvaamiseen todettuaan, että asetuksen (EU) 2016/1628 liitteen II taulukoissa II-7 ja II-8 esitetyt sovellettavat päästöraja-arvot täyttävän moottorin asentaminen aiheuttaa merkittäviä teknisiä ongelmia.

Tällaisen moottorin on oltava niiden päästöraja-arvojen mukainen, jotka sen olisi ollut täytettävä unionin markkinoille saattamista varten 31. joulukuuta 2011, tai tiukempien päästöraja-arvojen mukainen.

Korvaamiseen luvan myöntänyt hyväksyntäviranomainen

Korvaamishankkeen hyväksyntänumero

Direktiivin 97/68/EY mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä

EM-REA

RAIL REPLACEMENT A ENGINE

34 artiklan 7 kohdan toinen alakohta

Luokkiin RLL tai RLR kuuluvien, 31. joulukuuta 2011 jälkeen unionin markkinoille saatettujen moottoreiden vaihtomoottori asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 7 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan vetureihin tai moottorivaunuihin tarkoitettujen, 31. joulukuuta 2011 jälkeen unionin markkinoille saatettujen moottoreiden korvaamiseksi, jos jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen on antanut luvan korvaamiseen ja vaihtomoottori on niiden päästöraja-arvojen mukainen, jotka korvattavan moottorin oli täytettävä, kun se alun perin saatettiin unionin markkinoille.

Direktiivin 97/68/EY mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä

EM-REB

RAIL REPLACEMENT B ENGINE

34 artiklan 8 kohta

Luokkiin RLL tai RLR kuuluva moottori, joka on osa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/57/EY (2) määriteltyä, 6 päivänä lokakuuta 2016 pitkälle edennyttä hanketta, asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan osana Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/57/EY määriteltyä pitkälle edennyttä hanketta, jos jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen on antanut siihen luvan siksi, että asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä II olevissa taulukoissa II-7 tai II-8 esitetyt päästöraja-arvot täyttävien moottoreiden käyttö aiheuttaa kohtuuttomat kustannukset.

Hankkeen hyväksynyt jäsenvaltio

Hyväksytyn hankkeen viitetiedot

Direktiivin 97/68/EY mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä

EM-PRR

RAIL PROJECT ENGINE

35 artiklan 4 kohta

Moottori, joka sisältää uusia tekniikoita taikka uusia ratkaisuja ja joka näiden uusien tekniikoiden taikka uusien ratkaisujen johdosta ei ole yhteensopiva asetuksen (EU) 2016/1628 yhden tai useamman vaatimuksen kanssa.

Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan uusia tekniikoita taikka uusia ratkaisuja sisältävänä moottorina, jos sillä on jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisen asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan 4 kohdan mukaisesti myöntämä tilapäinen tyyppihyväksyntätodistus.

Tilapäinen tyyppihyväksyntänumero ja myöntämispäivä

Tilapäisen EU-tyyppihyväksynnän päättymispäivä

Rajoitukset asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

EM-NTE

NEW TECHNOLOGY ENGINE

58 artiklan 9 kohta

Luokkaan RLL kuuluvat moottorit, joiden suurin nettoteho ylittää 2 000 kW ja jotka on tarkoitettu asennettaviksi vetureihin, joita käytetään ainoastaan teknisesti eristetyssä raideleveydeltään 1 520 mm:n rataverkossa, asetuksen (EU) 2016/1628 58 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan käytettäväksi teknisesti eristetyssä raideleveydeltään 1 520 mm:n rataverkossa, jos jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen on antanut siihen luvan.

Tämän moottorin on täytettävä vähintään ne päästöraja-arvot, jotka moottoreiden oli täytettävä niiden saattamiseksi markkinoille 31 päivänä joulukuuta 2011.

Direktiivin 97/68/EY mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä

TR-RWG

BROAD-GAUGE RAIL ENGINE

58 artiklan 10 kohta

Luokkaan NRS kuuluvan moottorin, jonka vertailuteho on vähintään 19 kW, tai luokkaa NRG vastaavaan luokkaan kuuluvan moottorin vaihtomoottori, jos vaihtomoottori ja alkuperäinen moottori kuuluvat sellaiseen moottoriluokkaan tai tehoalueeseen, johon ei 31 päivänä joulukuuta 2016 sovellettu tyyppihyväksyntää unionin tasolla, asetuksen (EU) 2016/1628 58 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan korvaamaan moottori, joka kuuluu luokkaan NRS ja jonka vertailuteho on vähintään 19 kW, tai luokkaan NRG, ja jolla ei ole direktiivin 97/68/EY nojalla myönnettyä tyyppihyväksyntää.

TR-RES

REPLACEMENT ENGINE

58 artiklan 11 kohta

Luokkaan NRS kuuluvan moottorin, jonka vertailuteho on vähintään 19 kW ja enintään 560 kW, tai luokkaa NRE vastaavaan luokkaan kuuluvan moottorin, jonka vertailuteho on suurempi kuin 560 kW, vaihtomoottori, jos vaihtomoottori ja alkuperäinen moottori kuuluvat sellaiseen moottoriluokkaan tai tehoalueeseen, johon ei 31 päivänä joulukuuta 2016 sovellettu tyyppihyväksyntää unionin tasolla, asetuksen (EU) 2016/1628 58 artiklan 11 kohdan mukaisesti.

Tämän moottorin saa saattaa markkinoille ainoastaan korvaamaan luokkaan NRS kuuluva moottori, jonka vertailuteho on vähintään 19 kW ja enintään 560 kW, tai

korvaamaan luokkaan NRE kuuluva moottori, jonka vertailuteho on suurempi kuin 560 kW ja jolla ei ole direktiivin 97/68/EY nojalla myönnettyä tyyppihyväksyntää.

Tämän moottorin (*1) on oltava sellaisen päästövaiheen mukainen, jonka voimassaolo päättyi aikaisintaan 20 vuotta ennen vaihtomoottoreiden saattamista markkinoille ja joka on vähintään yhtä tiukka kuin ne päästörajat, jotka korvattavan moottorin oli täytettävä, kun se alun perin saatettiin markkinoille.

Tarvittaessa direktiivin 97/68/EY mukaisen tyyppihyväksynnän numero ja myöntämispäivä

TR-REE

REPLACEMENT ENGINE

---

(*1)  Sovelletaan ainoastaan luokan NRS moottoreihin, joiden vertailuteho on vähintään 19 kW ja enintään 560 kW.

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/34/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviksi tarkoitettuja laitteita ja suojajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta (EUVL L 96, 29.3.2014, s. 309).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/57/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä (EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1).

---

LIITE III

Moottorien merkintöjen mallit

1.   Yleiset vaatimukset

1.1   Kaikki lakisääteisiin ja tilapäisiin merkintöihin sisällytettävät tiedot on annettava käyttäen ISO-standardisarjan 8859 (Information technology — 8-bit single-byte coded graphic character sets) mukaisia kirjaimia (bulgariankielisissä merkinnöissä kyrillisiä kirjaimia ja kreikankielisissä merkinnöissä kreikkalaisia kirjaimia) ja arabialaisia numeroita.

1.2   Valmistajan on kiinnitettävä jokaiseen moottoriin A osan mukainen lakisääteinen merkintä ennen moottorin valmistumista tuotantolinjalta.

1.2.1   Sen estämättä, mitä 1.2 kohdassa säädetään, valmistajan on muutettava moottorin lakisääteistä merkintää sen jälkeen, kun moottori on valmistunut tuotantolinjalta, jos pakolliset olennaiset tiedot ja tapauksen mukaan moottorin osalta vaadittavat täydentävät tiedot ovat muuttuneet ennen sen markkinoille saattamista.

A OSA – LAKISÄÄTEINEN MERKINTÄ

1.   Pakolliset olennaiset tiedot ja täydentävät tiedot

Lakisääteiseen merkintään on sisällyttävä ainakin lisäyksen 1 taulukossa 1 esitetyt tiedot. Merkki ”X” osoittaa pakolliset olennaiset tiedot ja tapauksen mukaan täydentävät tiedot, joiden edellytetään sisältyvän moottorin merkintään asetuksen (EU) 2016/1628 32 artiklan mukaisesti.

2.   Lakisääteisen merkinnän sijainti

2.1   Lakisääteinen merkintä on sijoitettava siten, että se on helposti nähtävissä, kun moottoriin on asennettu kaikki moottorin käytön kannalta tarpeelliset apulaitteet.

2.2   Lakisääteisen merkinnän sijainti on ilmoitettava liitteen I mukaisessa ilmoituslomakkeessa.

2.3   Silloin kun se on asetuksen (EU) 2016/1628 8 artiklan 6 kohdan soveltamiseksi tarpeen, alkuperäiselle laitevalmistajalle on toimitettava lakisääteisen merkinnän kaksoiskappale, joka voidaan kiinnittää moottoriin tai liikkuvaan työkoneeseen paikkaan, joka on helposti nähtävissä ja saavutettavissa, kun moottori on asennettu liikkuvaan työkoneeseen.

3.   Lakisääteisen merkinnän kiinnitysmenetelmä

3.1   Lakisääteinen merkintä on kiinnitettävä moottorin normaalin toiminnan kannalta välttämättömään osaan, joka ei normaalisti vaadi uusimista moottorin käyttöiän aikana.

3.2   Se on kiinnitettävä siten, että kiinnitys kestää moottorin päästökestojakson ajan, ja sen on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

3.3   Jos käytetään kylttejä tai laattoja, ne on kiinnitettävä siten, että niitä ei voi irrottaa rikkomatta niitä tai niiden pintaa.

B OSA – TILAPÄISET MERKINNÄT

1.   Pakolliset olennaiset tiedot

Asetuksen (EU) 2016/1628 33 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu tilapäinen merkintä on kiinnitettävä moottoriin ennen sen saattamista markkinoille, ja siihen on sisällyttävä ainakin seuraavat tiedot:

1.1   Moottoreissa, jotka toimitetaan erikseen ilman pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, teksti ”Separate Shipment Art 34(3)*2016/1628”.

1.2   Moottoreissa, jotka eivät vielä ole hyväksytyn tyypin vaatimusten mukaisia ja jotka toimitetaan kyseisen moottorin valmistajalle:

| a) | valmistajan nimi tai tavaramerkki; |
| --- | --- |

a)

valmistajan nimi tai tavaramerkki;

| b) | moottorin ei-vaatimustenmukaisen osuuden valmistenumero; ja |
| --- | --- |

b)

moottorin ei-vaatimustenmukaisen osuuden valmistenumero; ja

| c) | teksti ”Not-in-Conformity Art 33(2)*2016/1628”. |
| --- | --- |

c)

teksti ”Not-in-Conformity Art 33(2)*2016/1628”.

2.   Tilapäisen merkinnän kiinnitysmenetelmä

Tilapäisen merkinnän on oltava irrotettava kyltti tai tukeva erillinen lappu (esim. teräslangalla kiinnitetty laminoitu paperi), joka pysyy kiinnitettynä moottoriin siihen asti, kun moottori on hyväksytyn tyypin mukainen.

Lisäys 1

Taulukko 1

Moottorien lakisääteiseen merkintään sisältyvät pakolliset olennaiset tiedot ja tarvittaessa täydentävät tiedot

| Pakolliset olennaiset tiedot ja tarvittaessa täydentävät tiedot | Asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisesti EU-tyyppihyväksytyt vaiheen V moottorit (1) | Asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan mukaisesti tilapäisesti EU-tyyppihyväksytyt vaiheen V moottorit (1) | Moottorit, joissa hyödynnetään asetuksen (EU) 2016/1628 32 artiklan 2 kohdan mukaista vapautusta tai siirtymäsäännöstä |
| --- | --- | --- | --- |
| Asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan kohdan numero | Asetuksen (EU) 2016/1628 58 artiklan kohdan numero |
| 1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 5 (1) | 10 | 11(a) | 11(b) |
| Valmistajan nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki | X | X | X | X | X | X | X | X | | | X | X | X |
| Moottorin tyyppinimitys tai, jos on kyseessä moottoriperheeseen kuuluva moottorityyppi, joko FT tai moottoriperheen nimitys | X | X | | | | X | X | X | | | X | X | X |
| Asianomaiselle moottorille yksiselitteisesti annettu ainutkertainen moottorin valmistenumero | X | X | | | X | X | X | X | | | X | X | X |
| Liitteessä V kuvatun mukainen EU-tyyppihyväksyntänumero tai vaihtoehtoisesti lisäyksen 2 mukainen EU-tyyppihyväksyntämerkki; | X | X | | | | X | X | | | | | | |
| Moottorin valmistuspäivä (2) | X | X | | | X | X | X | | X | X | | | |
| Pieni e-kirjain, jota seuraa sen jäsenvaltion tunnusnumero, jolle kenttätestausohjelmasta on ilmoitettu, liitteessä V olevan 2.1 kohdan mukaisesti | | | | | X | | | | | | | | |
| Merkinnät 5. lokakuuta 2016 voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti | | | | | | | | | X | X | | | |
| Direktiivin 97/68/EY mukaisesti myönnetyn EY-tyyppihyväksynnän numero (3) | | | | | | | | X | | | | X | |
| Sovellettava vapautuskoodi (EM) tai siirtymäkoodi (TM) liitteen II lisäyksessä 2 olevan taulukon 1 sarakkeesta 4 | | X | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Sovellettava täydentävien tietojen teksti liitteen II lisäyksessä 2 olevan taulukon 1 sarakkeesta 5 | | X | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |

Pakolliset olennaiset tiedot ja tarvittaessa täydentävät tiedot

Asetuksen (EU) 2016/1628 mukaisesti EU-tyyppihyväksytyt vaiheen V moottorit (1)

Asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan mukaisesti tilapäisesti EU-tyyppihyväksytyt vaiheen V moottorit (1)

Moottorit, joissa hyödynnetään asetuksen (EU) 2016/1628 32 artiklan 2 kohdan mukaista vapautusta tai siirtymäsäännöstä

Asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan kohdan numero

Asetuksen (EU) 2016/1628 58 artiklan kohdan numero

1

2

4

5

6

7

8

5 (1)

10

11(a)

11(b)

Valmistajan nimi, rekisteröity kauppanimi tai rekisteröity tavaramerkki

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Moottorin tyyppinimitys tai, jos on kyseessä moottoriperheeseen kuuluva moottorityyppi, joko FT tai moottoriperheen nimitys

X

X

X

X

X

X

X

X

Asianomaiselle moottorille yksiselitteisesti annettu ainutkertainen moottorin valmistenumero

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Liitteessä V kuvatun mukainen EU-tyyppihyväksyntänumero tai vaihtoehtoisesti lisäyksen 2 mukainen EU-tyyppihyväksyntämerkki;

X

X

X

X

Moottorin valmistuspäivä (2)

X

X

X

X

X

X

X

Pieni e-kirjain, jota seuraa sen jäsenvaltion tunnusnumero, jolle kenttätestausohjelmasta on ilmoitettu, liitteessä V olevan 2.1 kohdan mukaisesti

X

Merkinnät 5. lokakuuta 2016 voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti

X

X

Direktiivin 97/68/EY mukaisesti myönnetyn EY-tyyppihyväksynnän numero (3)

X

X

Sovellettava vapautuskoodi (EM) tai siirtymäkoodi (TM) liitteen II lisäyksessä 2 olevan taulukon 1 sarakkeesta 4

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sovellettava täydentävien tietojen teksti liitteen II lisäyksessä 2 olevan taulukon 1 sarakkeesta 5

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

---

(1)  Mukaan lukien moottorit, joita koskee asetuksen (EU) 2016/1628 34 artiklan 3 kohdan mukainen vapautus.

(2)  Vaihtoehtoisesti moottoriluokkien NRSh ja NRS osalta, lukuun ottamatta alaluokkia NRS-v-2b ja NRS-v-3, silloin kun moottori ja liikkuva työkone ovat täysin integroidut eikä niitä voida tunnistaa erillisiksi komponenteiksi, ilmoitetaan liikkuvan työkoneen valmistuspäivä.

(3)  Vaihtoehtoisesti ilmoitetaan direktiivin 97/68/EY liitteessä XII esitetyn vastaavan EY-tyyppihyväksynnän EY-tyyppihyväksyntänumero.

Lisäys 2

EU-tyyppihyväksyntämerkki

| 1. | Lakisääteisessä merkinnässä voidaan käyttää EU-tyyppihyväksyntämerkkiä EU-tyyppihyväksyntänumeron sijasta. Sen on muodostuttava seuraavista:






  1.1 | Suorakulmion sisällä pieni e-kirjain, jota seuraa EU-tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion tunnusnumero, liitteessä V olevan 2.1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

Suorakulmion sisällä pieni e-kirjain, jota seuraa EU-tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion tunnusnumero, liitteessä V olevan 2.1 kohdan mukaisesti;

| 1.2 | Suorakulmion läheisyydessä:






  a) | sovellettava moottoriluokan tunnistekoodi liitteen V lisäyksessä 1 olevan taulukon 1 sarakkeesta 4 ja sen jälkeen kauttaviiva (”/”) ja sovellettava polttoainetyypin koodi liitteen V lisäyksessä 1 olevan taulukon 2 sarakkeesta 3; |
| --- | --- | --- |

1.2

Suorakulmion läheisyydessä:

a)

sovellettava moottoriluokan tunnistekoodi liitteen V lisäyksessä 1 olevan taulukon 1 sarakkeesta 4 ja sen jälkeen kauttaviiva (”/”) ja sovellettava polttoainetyypin koodi liitteen V lisäyksessä 1 olevan taulukon 2 sarakkeesta 3;

| b) | merkki ”V” osoittamassa asetuksen (EU) 2016/1628 säännösten noudattamisen ja sen jälkeen väliviiva (”-”) ja EU-tyyppihyväksynnän järjestysnumero liitteessä V olevan 2.4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

merkki ”V” osoittamassa asetuksen (EU) 2016/1628 säännösten noudattamisen ja sen jälkeen väliviiva (”-”) ja EU-tyyppihyväksynnän järjestysnumero liitteessä V olevan 2.4 kohdan mukaisesti.

| 2. | EU-tyyppihyväksyntämerkin muodostamisesimerkkejä, joissa kuvitteelliset järjestysnumerot havainnollisuuden vuoksi, eri tavoin aseteltuina:






  2.1 | Esimerkki 1

  EU-tyyppihyväksyntämerkki
  e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Asettelu 1 | Asettelu 2 | Asettelu 3 |

2.

2.1

Esimerkki 1

EU-tyyppihyväksyntämerkki

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03

Image 34

Image 35

Image 36

Asettelu 1

Asettelu 2

Asettelu 3

| 2.2 | Esimerkki 2

  EU-tyyppihyväksyntämerkki
  e2*2016/1628*2017/RRREC3/1A7*0003*00 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Asettelu 1 | Asettelu 2 | Asettelu 3 |

2.2

Esimerkki 2

EU-tyyppihyväksyntämerkki

e2*2016/1628*2017/RRREC3/1A7*0003*00

Image 37

Image 38

Image 39

Asettelu 1

Asettelu 2

Asettelu 3

| 2.3 | Esimerkki 3

  EU-tyyppihyväksyntämerkki
  e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Asettelu 1 | Asettelu 2 | Asettelu 3 |

2.3

Esimerkki 3

EU-tyyppihyväksyntämerkki

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02

Image 40

Image 41

Image 42

Asettelu 1

Asettelu 2

Asettelu 3

---

LIITE IV

EU-tyyppihyväksyntätodistuksen mallit

EU-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

ASETUKSEN (EU) 2016/1628 MUKAINEN LIIKKUVIIN TYÖKONEISIIN TARKOITETUN MOOTTORITYYPIN TAI MOOTTORIPERHEEN EU-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

Ilmoitus

| — | EU-tyyppihyväksynnästä (1) |
| --- | --- |

—

EU-tyyppihyväksynnästä (1)

1

| — | EU-tyyppihyväksynnän laajentamisesta (1) |
| --- | --- |

—

EU-tyyppihyväksynnän laajentamisesta (1)

1

| — | EU-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1) |
| --- | --- |

—

EU-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1)

1

| — | EU-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1) |
| --- | --- |

—

EU-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)

1

joka koskee moottorityyppiä / moottoriperhettä (1)

1

kaasu- ja hiukkaspäästöjen osalta asetuksen (EU) 2016/1628, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna (komission delegoidulla) (1) (Euroopan parlamentin ja neuvoston) (1) asetuksella .../... (1) (2) mukaisesti

1

1

1

2

EU-tyyppihyväksyntänumero (3): ...

3

Laajennuksen/epäämisen/perumisen (1) syy: ...

1

I OSA

I OSA

| 1.1. | Merkki (valmistajan kauppanimet): ... |
| --- | --- |

1.1.

Merkki (valmistajan kauppanimet): ...

| 1.2. | Kaupalliset nimet (tarvittaessa): ... |
| --- | --- |

1.2.

Kaupalliset nimet (tarvittaessa): ...

| 1.3. | Valmistajan toiminimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

1.3.

Valmistajan toiminimi ja osoite: ...

| 1.4. | Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

1.4.

Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

| 1.5. | Kokoonpano-/valmistustehtaiden nimet ja osoitteet: ... |
| --- | --- |

1.5.

Kokoonpano-/valmistustehtaiden nimet ja osoitteet: ...

| 1.6. | Moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT (1): ... |
| --- | --- |

1.6.

Moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT (1

| 1.7. | Moottorityypin/moottoriperheen luokka ja alaluokka (1) (4): ... |
| --- | --- |

1.7.

Moottorityypin/moottoriperheen luokka ja alaluokka (1

4

| 1.8. | Päästökestojakson luokka: Ei sovelleta / Luokka 1 / Luokka 2 / Luokka 3 (1) |
| --- | --- |

1.8.

Päästökestojakson luokka: Ei sovelleta / Luokka 1 / Luokka 2 / Luokka 3 (1

| 1.9. | Päästövaihe: V / SPE |
| --- | --- |

1.9.

Päästövaihe: V / SPE

| 1.10. | Lumilingoissa käytettävä moottori (5): Kyllä/Ei (1) |
| --- | --- |

1.10.

Lumilingoissa käytettävä moottori (5

1

II OSA

II OSA

| 1. | Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: ... |
| --- | --- |

1.

Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: ...

| 2. | Testausselosteiden päiväykset: ... |
| --- | --- |

2.

Testausselosteiden päiväykset: ...

| 3. | Testausselosteiden numerot: |
| --- | --- |

3.

Testausselosteiden numerot:

III OSA

III OSA

Allekirjoittanut vahvistaa täten, että liitteenä olevaan ilmoituslomakkeeseen sisältyvä valmistajan kuvaus edellä esitetystä moottorityypistä/moottoriperheestä (1), jota varten hyväksyntäviranomainen on valinnut yhden tai useamman edustavan näytekappaleen, jotka on esitetty prototyyppeinä, on todenmukainen ja että liitteenä olevat testitulokset pätevät moottorityyppiin/moottoriperheeseen (1).

1

1

| 1. | Moottorityyppi/moottoriperhe (1) on / ei ole (1) asetuksessa (EU) 2016/1628 säädettyjen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

1.

Moottorityyppi/moottoriperhe (1

1

| 2. | Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (1) |
| --- | --- |

2.

Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (1

| 3. | Hyväksyntä myönnetään asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan mukaisesti, ja hyväksynnän voimassaoloaika on näin ollen rajoitettu pp/kk/vvvv saakka (3) |
| --- | --- |

3.

Hyväksyntä myönnetään asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan mukaisesti, ja hyväksynnän voimassaoloaika on näin ollen rajoitettu pp/kk/vvvv saakka (3

| 4. | Voimassaoloa koskevat rajoitukset (3) (6): ... |
| --- | --- |

4.

Voimassaoloa koskevat rajoitukset (3

6

| 5. | Sovellettavat vapautukset (3) (6): ...
  Paikka: ...
  Päiväys: ... |
| --- | --- |

5.

Sovellettavat vapautukset (3

6

Paikka: ...

Päiväys: ...

Nimi ja allekirjoitus tai asetuksen (EU) N:o 910/2014 mukaisen ”kehittyneen sähköisen allekirjoituksen” (varmennustiedot mukaan lukien) kuva. ...

Liitteet:

| | Hyväksyntäasiakirjat |
| --- | --- |

Hyväksyntäasiakirjat

| | Testausselosteet |
| --- | --- |

Testausselosteet

| | Tarvittaessa vaatimustenmukaisuusilmoitukset allekirjoittamaan valtuutettujen henkilöiden nimet ja nimikirjoitusnäytteet sekä asemat yrityksessä |
| --- | --- |

Tarvittaessa vaatimustenmukaisuusilmoitukset allekirjoittamaan valtuutettujen henkilöiden nimet ja nimikirjoitusnäytteet sekä asemat yrityksessä

| | Tarvittaessa täytetty vaatimustenmukaisuusilmoitus |
| --- | --- |

Tarvittaessa täytetty vaatimustenmukaisuusilmoitus

HUOM:

HUOM:

Jos tätä mallia käytetään myönnettäessä moottorille EU-tyyppihyväksyntä asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan 4 kohdan nojalla uusiin tekniikoihin tai uusiin ratkaisuihin perustuvan vapautuksen mukaisesti, todistuksen otsikkona on oltava ”TILAPÄINEN EU-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS, JOKA ON VOIMASSA AINOASTAAN ...:N (7) ALUEELLA”.

7

Lisäys

EU-tyyppihyväksyntänumero: ...

A OSA – MOOTTORITYYPIN/MOOTTORIPERHEEN (1) OMINAISUUDET

2.   Moottorityypin/moottoriperheen (1) yhteiset suunnitteluparametrit

2.1   Työtapa: nelitahti/kaksitahti/kiertomäntä/muu: ...

2.2   Sytytystyyppi: puristussytytys/kipinäsytytys (1)

2.3.1   Sylinterien sijainti lohkossa: V/rivi/tähti/muu (kuvaus) (1)

2.6   Pääasiallinen jäähdytysaine: ilma/vesi/öljy (1)

2.7   Ilmanottomenetelmä: vapaasti hengittävä / paineahdettu / paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä (1)

2.8.1   Polttoainetyypit: Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy) / etanoli yksinomaan etanolia käyttäviin puristussytytysmoottoreihin (ED95) / bensiini (E10) / etanoli (E85) / (maakaasu/biometaani) / nestekaasu (LPG) (1)

2.8.1.1   Polttoaineen alatyyppi (vain maakaasu/biometaani): Polttoainerajoittamaton – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) ja lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) / polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) / polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) / polttoainekohtainen (LNG)

2.8.2   Polttoainejärjestelmä: vain nestemäinen polttoaine / vain kaasumainen polttoaine / kaksipolttoainetyyppi 1A / kaksipolttoainetyyppi 1B / kaksipolttoainetyyppi 2A / kaksipolttoainetyyppi 2B / kaksipolttoainetyyppi 3B (1)

2.8.3   Luettelo muista polttoaineista, jotka sopivat käytettäviksi moottorissa, jonka valmistaja on ilmoittanut asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä I olevan 1 kohdan mukaisesti (viittaus tunnustettuun standardiin tai eritelmään): ...

2.8.4   Voiteluaine lisätään polttoaineeseen: Kyllä/Ei (1)

2.8.5   Polttoaineen syöttötapa: pumppu ja (korkeapaine)putki sekä ruiskutussuutin / rivi- tai jakajapumppu / yksikkösuutin / yhteispaineruiskutus / kaasutin / epäsuora ruiskutus / suora ruiskutus / sekoitusyksikkö / muu (täsmennettävä) (1)

2.9   Moottorin hallintajärjestelmät: mekaaninen/elektroninen ohjausstrategia (1)

2.10   
  Muut laitteet: Kyllä/Ei
  (1)

2.10.1   Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR): Kyllä/Ei (1)

2.10.2   Veden ruiskutus: Kyllä/Ei (1)

2.10.3   Ilmansyöttö: Kyllä/Ei (1)

2.10.4   Muut (täsmennettävä): ...

2.11   
  Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä: Kyllä/Ei
  (1)

2.11.1   Hapetuskatalysaattori: Kyllä/Ei (1)

2.11.2   Typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys) Kyllä/Ei (1)

2.11.3   Muut typen oksidien poistojärjestelmät: Kyllä/Ei (1)

2.11.4   Kolmitiekatalyytti, jossa yhdistetty hapetus ja NOx:n pelkistys: Kyllä/Ei (1)

2.11.5   Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa passiivinen regeneraatio: Kyllä/Ei (1)

2.11.6   Hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa aktiivinen regeneraatio: Kyllä/Ei (1)

2.11.7   Muut hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmät: Kyllä/Ei (1)

2.11.8   Kolmitiekatalyytti, jossa yhdistetty hapetus ja NOx:n pelkistys: Kyllä/Ei (1)

2.11.9   Muut jälkikäsittelylaitteet (täsmennettävä): ...

2.11.10   Muut päästöihin voimakkaasti vaikuttavat laitteet tai ominaisuudet (täsmennettävä): ...

3.   Moottorityyppien olennaiset ominaisuudet

| Tekijän numero | Tekijän kuvaus | Kantamoottori/moottorityyppi | Moottoriperheeseen kuuluvat moottorityypit (tarvittaessa) |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1 | Moottorin tyyppinimitys | | | | |
| 3.1.2 | Moottorin tyyppinimitys käy ilmi moottorin merkinnästä: Kyllä/Ei(1) | | | | |
| 3.1.3 | Valmistajan lakisääteisen merkinnän sijainti: | | | | |
| 3.2.1 | Ilmoitettu nimellisnopeus (r/min): | | | | |
| 3.2.1.2 | Ilmoitettu nettonimellisteho (kW): | | | | |
| 3.2.2 | Pyörimisnopeus suurimmalla teholla (r/min): | | | | |
| 3.2.2.2 | Suurin nettoteho (kW): | | | | |
| 3.2.3 | Ilmoitettu suurimman vääntömomentin pyörimisnopeus (r/min): | | | | |
| 3.2.3.2 | Ilmoitettu suurin vääntömomentti (Nm): | | | | |
| 3.6.3 | Sylinterimäärä: | | | | |
| 3.6.4 | Moottorin iskutilavuus (cm3): | | | | |
| 3.8.5 | Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi: Kyllä/Ei(1) | | | | |
| 3.11.3.12 | Kuluva reagenssi: Kyllä/Ei(1) | | | | |
| 3.11.3.12.1 | Katalyysitoimintaan tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: | | | | |
| 3.11.3.13 | NOx-anturit: Kyllä/Ei(1) | | | | |
| 3.11.3.14 | Happianturi: Kyllä/Ei(1) | | | | |
| 3.11.4.7 | Polttoaineeseen lisättävä katalyytti (FBC): Kyllä/Ei(1) | | | | |
| Moottorin asentamisessa liikkuvaan työkoneeseen noudatettavat erityiset ehdot: |
| 3.8.1.1 | Suurin sallittu imualipaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa), kun ilmanpuhdistin puhdas: | | | | |
| 3.8.3.2 | Suurin lämpötila (°C) ahtoilman jäähdyttimen ulostulossa täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella: | | | | |
| 3.8.3.3 | Suurin sallittu paineenalennus ahtoilman jäähdyttimessä moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa)(tarvittaessa): | | | | |
| 3.9.3 | Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa): | | | | |
| 3.9.3.1 | Mittauspaikka: | | | | |
| 3.11.1.2 | Lämpötilan suurin lasku (°C) pakojärjestelmän tai ahtimen ulostulon ja ensimmäisen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän välillä, jos ilmoitettu: | | | | |
| 3.11.1.2.1 | Mittausolosuhteet: | | | | |

Tekijän numero

Tekijän kuvaus

Kantamoottori/moottorityyppi

Moottoriperheeseen kuuluvat moottorityypit (tarvittaessa)

3.1.1

Moottorin tyyppinimitys

3.1.2

Moottorin tyyppinimitys käy ilmi moottorin merkinnästä: Kyllä/Ei(1)

3.1.3

Valmistajan lakisääteisen merkinnän sijainti:

3.2.1

Ilmoitettu nimellisnopeus (r/min):

3.2.1.2

Ilmoitettu nettonimellisteho (kW):

3.2.2

Pyörimisnopeus suurimmalla teholla (r/min):

3.2.2.2

Suurin nettoteho (kW):

3.2.3

Ilmoitettu suurimman vääntömomentin pyörimisnopeus (r/min):

3.2.3.2

Ilmoitettu suurin vääntömomentti (Nm):

3.6.3

Sylinterimäärä:

3.6.4

Moottorin iskutilavuus (cm3):

3.8.5

Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi: Kyllä/Ei(1)

3.11.3.12

Kuluva reagenssi: Kyllä/Ei(1)

3.11.3.12.1

Katalyysitoimintaan tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus:

3.11.3.13

NOx-anturit: Kyllä/Ei(1)

3.11.3.14

Happianturi: Kyllä/Ei(1)

3.11.4.7

Polttoaineeseen lisättävä katalyytti (FBC): Kyllä/Ei(1)

Moottorin asentamisessa liikkuvaan työkoneeseen noudatettavat erityiset ehdot:

3.8.1.1

Suurin sallittu imualipaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa), kun ilmanpuhdistin puhdas:

3.8.3.2

Suurin lämpötila (°C) ahtoilman jäähdyttimen ulostulossa täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella:

3.8.3.3

Suurin sallittu paineenalennus ahtoilman jäähdyttimessä moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa)(tarvittaessa):

3.9.3

Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin täydellä pyörimisnopeudella ja täydellä kuormituksella (kPa):

3.9.3.1

Mittauspaikka:

3.11.1.2

Lämpötilan suurin lasku (°C) pakojärjestelmän tai ahtimen ulostulon ja ensimmäisen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän välillä, jos ilmoitettu:

3.11.1.2.1

Mittausolosuhteet:

B OSA – TESTITULOKSET

3.8   Valmistaja aikoo käyttää ECU:n vääntömomenttisignaalia käytönaikaista valvontaa varten: Kyllä/Ei (1)

3.8.1   Dynamometrin vääntömomentti suurempi tai yhtä suuri kuin 0,93 × ECU:n vääntömomentti Kyllä/Ei (1)

3.8.2   ECU:n vääntömomentin korjauskerroin, jos dynamometrin vääntömomentti pienempi kuin 0,93 × ECU:n vääntömomentti

11.1   Syklin päästötulokset

| Päästöt | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | Hiukkaset (PM) (g/kWh) | Hiukkasmäärä (PN) #/kWh | Testi Sykli (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRSC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa | | | | | | | |
| NRTC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa | | | | | | | |

Päästöt

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

Hiukkaset (PM) (g/kWh)

Hiukkasmäärä (PN) #/kWh

Testi Sykli (8)

NRSC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa

NRTC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa

11.2   CO2-tulos:

Selittävät huomautukset liitteeseen IV:

(Alaviitteitä ja selittäviä huomautuksia ei sisällytetä EU-tyyppihyväksyntätodistukseen)

| (1) | Käyttämättömät vaihtoehdot yliviivataan tai ainoastaan käytetyt vaihtoehdot jätetään näkyviin. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Jos kyse on asetuksen (EU) 2016/1628 yhden tai useamman artiklan muuttamisesta, ilmoitetaan vain viimeisin muutos, jota sovelletaan EU-tyyppihyväksyntään. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Tämä kohta poistetaan, jos sitä ei sovelleta. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Ilmoitetaan sovellettava luokka- ja alaluokkavaihtoehto liitteen I lisäyksessä 3 olevassa A osassa esitetyn ilmoituslomakkeen 1.7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Ilmoitetaan, koskeeko hyväksyntä luokkaan NRS (< 19 kW) kuuluvaa moottoriperhettä, joka koostuu yksinomaan lumilingoissa käytettävistä moottorityypeistä. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Ainoastaan siinä tapauksessa, että moottorityypille tai moottoriperheelle myönnetään EU-tyyppihyväksyntä uusiin tekniikoihin tai uusiin ratkaisuihin perustuvan vapautuksen mukaisesti asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ilmoitetaan jäsenvaltio. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ilmoitetaan testisykli asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä IV olevien taulukoiden viidennen sarakkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

---

LIITE V

EU-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä

1.   EU-tyyppihyväksyntätodistukset on numeroitava tässä liitteessä vahvistetun menetelmän mukaisesti.

2.   EU-tyyppihyväksyntänumero koostuu yhteensä viidestä osasta jäljempänä esitetyn mukaisesti. Tyyppihyväksyntänumeron osat erotetaan toisistaan kaikissa tapauksissa tähdellä (”*”).

2.1   Osa 1 osoittaa EU-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion. Se alkaa pienellä e-kirjaimella, jota seuraa jäsenvaltion tunnusnumero. Tämä koskee kaikkia EU-tyyppihyväksyntänumeroita: EU-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä

| 1 | Saksa | 19 | Romania |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Ranska | 20 | Puola |
| 3 | Italia | 21 | Portugali |
| 4 | Alankomaat | 23 | Kreikka |
| 5 | Ruotsi | 24 | Irlanti |
| 6 | Belgia | 25 | Kroatia |
| 7 | Unkari | 26 | Slovenia |
| 8 | Tšekki | 27 | Slovakia |
| 9 | Espanja | 29 | Viro |
| 11 | Yhdistynyt kuningaskunta | 32 | Latvia |
| 12 | Itävalta | 34 | Bulgaria |
| 13 | Luxemburg | 36 | Liettua |
| 17 | Suomi | 49 | Kypros |
| 18 | Tanska | 50 | Malta |

1

Saksa

19

Romania

2

Ranska

20

Puola

3

Italia

21

Portugali

4

Alankomaat

23

Kreikka

5

Ruotsi

24

Irlanti

6

Belgia

25

Kroatia

7

Unkari

26

Slovenia

8

Tšekki

27

Slovakia

9

Espanja

29

Viro

11

Yhdistynyt kuningaskunta

32

Latvia

12

Itävalta

34

Bulgaria

13

Luxemburg

36

Liettua

17

Suomi

49

Kypros

18

Tanska

50

Malta

2.2   Osa 2 osoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1628 numeron muodossa ”2016/1628”.

2.3   Osa 3 osoittaa kolme erillistä seikkaa:

| 2.3.1 | viimeisimmän EU-tyyppihyväksyntään sovellettavan muutosasetuksen numero. Jos muutosasetuksia ei ole, toistetaan 2.2 kohdassa tarkoitetun asetuksen numero; |
| --- | --- |

2.3.1

viimeisimmän EU-tyyppihyväksyntään sovellettavan muutosasetuksen numero. Jos muutosasetuksia ei ole, toistetaan 2.2 kohdassa tarkoitetun asetuksen numero;

| 2.3.2 | sitä seuraa sovellettava moottoriluokan tunnistekoodi lisäyksessä 1 olevan taulukon 1 sarakkeesta 4; |
| --- | --- |

2.3.2

sitä seuraa sovellettava moottoriluokan tunnistekoodi lisäyksessä 1 olevan taulukon 1 sarakkeesta 4;

| 2.3.3 | ja sen jälkeen kauttaviiva (”/”) ja sovellettava polttoaineen koodi lisäyksessä 1 olevan taulukon 2 sarakkeesta 3; |
| --- | --- |

2.3.3

ja sen jälkeen kauttaviiva (”/”) ja sovellettava polttoaineen koodi lisäyksessä 1 olevan taulukon 2 sarakkeesta 3;

| 2.3.3.1 | kaksipolttoainemoottorien tapauksessa lisätään sovellettava jälkiliite taulukon 3 sarakkeesta 2 kaasumaisen polttoaineen osoittamiseksi. |
| --- | --- |

2.3.3.1

kaksipolttoainemoottorien tapauksessa lisätään sovellettava jälkiliite taulukon 3 sarakkeesta 2 kaasumaisen polttoaineen osoittamiseksi.

2.4   Osa 4 osoittaa EU-tyyppihyväksyntänumeron, joka on nelinumeroinen järjestysnumero, jonka alussa on (tarvittaessa) nollia ja joka alkaa numerosta ”0001”.

2.5   Osa 5 osoittaa EU-tyyppihyväksyntänumeron laajentamisnumeron, joka on kaksinumeroinen järjestysnumero, jonka alussa on (tarvittaessa) nolla ja joka alkaa numerosta ”00”.

2.6   Ainoastaan moottorin lakisääteisessä merkinnässä käytettäessä jätetään pois 2.5 kohta.

3.   EU-tyyppihyväksyntänumeroiden järjestely (kuvitteelliset järjestysnumerot havainnollisuuden vuoksi)

3.1   Esimerkki moottorityypistä NRSh-v-1b, bensiinikäyttöinen, myöntäjä Alankomaat, hyväksyntää laajennettu kolme kertaa:

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03

e4= Alankomaat (osa 1)

2016/1628= asetus (EU) 2016/1628 (osa 2)

2017/RRRSHB3/P= asetus (EU) 2017/RRR, joka osoittaa viimeisimmän muutosasetuksen, ja merkit ”SHB3/P” ilmaisevat, että kyseessä on luokkaan ja alaluokkaan NRSh-v-1b ja päästökestojaksoluokkaan 3 kuuluva bensiinikäyttöinen moottori, lisäyksessä 1 olevissa taulukoissa 1 ja 2 esitettyjen koodien mukaisesti (osa 3).

0078= EU-tyyppihyväksynnän järjestysnumero (osa 4)

03= laajennuksen numero (osa 5)

Lakisääteisessä merkinnässä käytettäessä tämä numero olisi muodossa

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078

3.2   Esimerkki tyyppiä 1A olevasta NRE-c-3-kaksipolttoainemoottorista, käyttää tyypin LN2 kaasumaista polttoainetta (erityinen nesteytetyn maakaasun / nesteytetyn biometaanin koostumus, josta saatava λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä I täsmennetyn G20-kaasun λ-muutoskertoimesta ja jonka etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia), myöntäjä Ranska, hyväksyntää ei vielä laajennettu:

e2*2016/1628*2016/1628EC3/1A7*0003*00

e2= Ranska (osa 1)

2016/1628= asetus (EU) 2016/1628 (osa 2)

2016/1628EC3/1A7= toistetaan asetus (EU) 2016/1628 sen osoittamiseksi, että sitä ei ole muutettu. Merkit ”EC3” osoittavat, että kyseessä on NRE-c-3-moottori. Merkit ”1A” osoittavat, että kyseessä on tyyppiä 1A oleva kaksipolttoainemoottori. Jälkiliite 7 osoittaa, että kaasumainen polttoaine on tyyppiä ”LN2” (erityinen nesteytetyn maakaasun / nesteytetyn biometaanin koostumus, josta saatava λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä I täsmennetyn G20-kaasun λ-muutoskertoimesta ja jonka etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia), lisäyksessä 1 olevissa taulukoissa 1–3 esitettyjen koodien mukaisesti (osa 3).

0003= EU-tyyppihyväksynnän järjestysnumero (osa 4)

00= laajennuksen numero (osa 5)

Lakisääteisessä merkinnässä käytettäessä tämä numero olisi muodossa

e2*2016/1628*2016/1628 EC3/1A7*0003

3.3   Esimerkki moottorityypin RLL-v-1 tyyppihyväksynnästä SPE-päästöraja-arvojen mukaisesti, dieselpolttoaine, myöntäjä Itävalta, hyväksyntää laajennettu kaksi kertaa:

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02

e12= Itävalta (osa 1)

2016/1628= asetus (EU) 2016/1628 (osa 2)

2017/RRRLV1S/D= asetus (EU) 2017/RRR, joka osoittaa viimeisimmän muutosasetuksen, ja merkit ”LV1S/D” ilmaisevat, että kyseessä on dieselkäyttöiseksi tyyppihyväksytty veturimoottori, joka täyttää erityiskäyttöön tarkoitetuille moottoreille (SPE) asetetut päästöraja-arvot, lisäyksessä 1 olevissa taulukoissa 1 ja 2 esitettyjen koodien mukaisesti (osa 3)

0331= EU-tyyppihyväksynnän järjestysnumero (osa 4)

02= laajennuksen numero (osa 5)

Lakisääteisessä merkinnässä käytettäessä tämä numero olisi muodossa

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331

Lisäys 1

Moottoriluokan tunnistekoodi tyyppihyväksyntämerkkiä varten

Taulukko 1

Moottoriluokan tunnistekoodi tyyppihyväksyntämerkkiä varten

| Moottoriluokka
  (sarake 1) | Moottorialaluokka
  (sarake 2) | Päästökestojaksoluokka
  (tarvittaessa)
  (sarake 3) | Moottoriluokan tunnistekoodi
  (sarake 4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Moottorit, joihin sovelletaan asetuksen (EU) 2016/1628 liitteen II mukaisia pakokaasupäästöjen raja-arvoja |
| NRE | NRE-v-1 | | EV1 |
| NRE-v-2 | | EV2 |
| NRE-v-3 | | EV3 |
| NRE-v-4 | | EV4 |
| NRE-v-5 | | EV5 |
| NRE-v-6 | | EV6 |
| NRE-v-7 | | EV7 |
| NRE-c-1 | | EC1 |
| NRE-c-2 | | EC2 |
| NRE-c-3 | | EC3 |
| NRE-c-4 | | EC4 |
| NRE-c-5 | | EC5 |
| NRE-c-6 | | EC6 |
| NRE-c-7 | | EC7 |
| NRG | NRG-v-1 | | GV1 |
| NRG-c-1 | | GC1 |
| NRSh | NRSh-v-1a | Luokka 1 | SHA1 |
| Luokka 2 | SHA2 |
| Luokka 3 | SHA3 |
| NRSh-v-1b | Luokka 1 | SHB1 |
| Luokka 2 | SHB2 |
| Luokka 3 | SHB3 |
| NRS
  (Muut kuin alhaisessa lämpötilassa testatut, ainoastaan lumilingoissa käytettävät moottorit) | NRS-vr-1a | Luokka 1 | SRA1 |
| Luokka 2 | SRA2 |
| Luokka 3 | SRA3 |
| NRS-vr-1b | Luokka 1 | SRB1 |
| Luokka 2 | SRB2 |
| Luokka 3 | SRB3 |
| NRS-vi-1a | Luokka 1 | SYA1 |
| Luokka 2 | SYA2 |
| Luokka 3 | SYA3 |
| NRS-vi-1b | Luokka 1 | SYB1 |
| Luokka 2 | SYB2 |
| Luokka 3 | SYB3 |
| NRS-v-2a | Luokka 1 | SVA1 |
| Luokka 2 | SVA2 |
| Luokka 3 | SVA3 |
| NRS-v-2b | Luokka 1 | SVB1 |
| Luokka 2 | SVB2 |
| Luokka 3 | SVB3 |
| NRS-v-3 | Luokka 1 | SV31 |
| Luokka 2 | SV32 |
| Luokka 3 | SV33 |
| NRS
  (Alhaisessa lämpötilassa testatut, ainoastaan lumilingoissa käytettävät moottorit) | NRS-vr-1a | Luokka 1 | TRA1 |
| Luokka 2 | TRA2 |
| Luokka 3 | TRA3 |
| NRS-vr-1b | Luokka 1 | TRB1 |
| Luokka 2 | TRB2 |
| Luokka 3 | TRB3 |
| NRS-vi-1a | Luokka 1 | TYA1 |
| Luokka 2 | TYA2 |
| Luokka 3 | TYA3 |
| NRS-vi-1b | Luokka 1 | TYB1 |
| Luokka 2 | TYB2 |
| Luokka 3 | TYB3 |
| IWP | IWP-v-1 | | PV1 |
| IWP-v-2 | | PV2 |
| IWP-v-3 | | PV3 |
| IWP-v-4 | | PV4 |
| IWP-c-1 | | PC1 |
| IWP-c-2 | | PC2 |
| IWP-c-3 | | PC3 |
| IWP-c-4 | | PC4 |
| IWA | IWA-v-1 | | AV1 |
| IWA-v-2 | | AV2 |
| IWA-v-3 | | AV3 |
| IWA-v-4 | | AV4 |
| IWA-c-1 | | AC1 |
| IWA-c-2 | | AC2 |
| IWA-c-3 | | AC3 |
| IWA-c-4 | | AC4 |
| RLL | RLL-v-1 | | LV1 |
| RLL-c-1 | | LC1 |
| RLR | RLR-v-1 | | RV1 |
| RLR-c-1 | | RC1 |
| SMB | SMB-v-1 | | SM1 |
| ATS | ATS-v-1 | | AT1 |
| Moottorit, joihin sovelletaan asetuksen (EU) 2016/1628 liitteen VI mukaisia pakokaasupäästöjen raja-arvoja
  SPE |
| SPE-NRE | SPE-NRE-v-1 | | EV1S |
| SPE-NRE-v-2 | | EV2S |
| SPE-NRE-v-3 | | EV3S |
| SPE-NRE-v-4 | | EV4S |
| SPE-NRE-v-5 | | EV5S |
| SPE-NRE-v-6 | | EV6S |
| SPE-NRE-v-7 | | EV7S |
| SPE-NRE-c-1 | | EC1S |
| SPE-NRE-c-2 | | EC2S |
| SPE-NRE-c-3 | | EC3S |
| SPE-NRE-c-4 | | EC4S |
| SPE-NRE-c-5 | | EC5S |
| SPE-NRE-c-6 | | EC6S |
| SPE-NRE-c-7 | | EC7S |
| SPE-NRG | SPE-NRG-v-1 | | GV1S |
| SPE-NRG-c-1 | | GC1S |
| SPE-RLL | SPE-RLL-v-1 | | LV1S |
| SPE-RLL-c-1 | | LC1S |

Moottoriluokka

(sarake 1)

Moottorialaluokka

(sarake 2)

Päästökestojaksoluokka

(tarvittaessa)

(sarake 3)

Moottoriluokan tunnistekoodi

(sarake 4)

Moottorit, joihin sovelletaan asetuksen (EU) 2016/1628 liitteen II mukaisia pakokaasupäästöjen raja-arvoja

NRE

NRE-v-1

EV1

NRE-v-2

EV2

NRE-v-3

EV3

NRE-v-4

EV4

NRE-v-5

EV5

NRE-v-6

EV6

NRE-v-7

EV7

NRE-c-1

EC1

NRE-c-2

EC2

NRE-c-3

EC3

NRE-c-4

EC4

NRE-c-5

EC5

NRE-c-6

EC6

NRE-c-7

EC7

NRG

NRG-v-1

GV1

NRG-c-1

GC1

NRSh

NRSh-v-1a

Luokka 1

SHA1

Luokka 2

SHA2

Luokka 3

SHA3

NRSh-v-1b

Luokka 1

SHB1

Luokka 2

SHB2

Luokka 3

SHB3

NRS

(Muut kuin alhaisessa lämpötilassa testatut, ainoastaan lumilingoissa käytettävät moottorit)

NRS-vr-1a

Luokka 1

SRA1

Luokka 2

SRA2

Luokka 3

SRA3

NRS-vr-1b

Luokka 1

SRB1

Luokka 2

SRB2

Luokka 3

SRB3

NRS-vi-1a

Luokka 1

SYA1

Luokka 2

SYA2

Luokka 3

SYA3

NRS-vi-1b

Luokka 1

SYB1

Luokka 2

SYB2

Luokka 3

SYB3

NRS-v-2a

Luokka 1

SVA1

Luokka 2

SVA2

Luokka 3

SVA3

NRS-v-2b

Luokka 1

SVB1

Luokka 2

SVB2

Luokka 3

SVB3

NRS-v-3

Luokka 1

SV31

Luokka 2

SV32

Luokka 3

SV33

NRS

(Alhaisessa lämpötilassa testatut, ainoastaan lumilingoissa käytettävät moottorit)

NRS-vr-1a

Luokka 1

TRA1

Luokka 2

TRA2

Luokka 3

TRA3

NRS-vr-1b

Luokka 1

TRB1

Luokka 2

TRB2

Luokka 3

TRB3

NRS-vi-1a

Luokka 1

TYA1

Luokka 2

TYA2

Luokka 3

TYA3

NRS-vi-1b

Luokka 1

TYB1

Luokka 2

TYB2

Luokka 3

TYB3

IWP

IWP-v-1

PV1

IWP-v-2

PV2

IWP-v-3

PV3

IWP-v-4

PV4

IWP-c-1

PC1

IWP-c-2

PC2

IWP-c-3

PC3

IWP-c-4

PC4

IWA

IWA-v-1

AV1

IWA-v-2

AV2

IWA-v-3

AV3

IWA-v-4

AV4

IWA-c-1

AC1

IWA-c-2

AC2

IWA-c-3

AC3

IWA-c-4

AC4

RLL

RLL-v-1

LV1

RLL-c-1

LC1

RLR

RLR-v-1

RV1

RLR-c-1

RC1

SMB

SMB-v-1

SM1

ATS

ATS-v-1

AT1

Moottorit, joihin sovelletaan asetuksen (EU) 2016/1628 liitteen VI mukaisia pakokaasupäästöjen raja-arvoja

SPE

SPE-NRE

SPE-NRE-v-1

EV1S

SPE-NRE-v-2

EV2S

SPE-NRE-v-3

EV3S

SPE-NRE-v-4

EV4S

SPE-NRE-v-5

EV5S

SPE-NRE-v-6

EV6S

SPE-NRE-v-7

EV7S

SPE-NRE-c-1

EC1S

SPE-NRE-c-2

EC2S

SPE-NRE-c-3

EC3S

SPE-NRE-c-4

EC4S

SPE-NRE-c-5

EC5S

SPE-NRE-c-6

EC6S

SPE-NRE-c-7

EC7S

SPE-NRG

SPE-NRG-v-1

GV1S

SPE-NRG-c-1

GC1S

SPE-RLL

SPE-RLL-v-1

LV1S

SPE-RLL-c-1

LC1S

Taulukko 2

Polttoainetyypin koodit hyväksyntämerkkiä varten

| Moottorin polttoainetyyppi
  (sarake 1) | Alatyyppi tarvittaessa
  (sarake 2) | Polttoainetyypin koodi
  (sarake 3) |
| --- | --- | --- |
| Dieselkäyttöinen (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy) puristussytytysmoottori | | D |
| Etanoli yksinomaan etanolia käyttäviin puristussytytysmoottoreihin (ED95) | | ED |
| Etanolikäyttöinen (E85) kipinäsytytysmoottori | | E85 |
| Bensiinikäyttöinen (E10) kipinäsytytysmoottori | | P |
| Nestekaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori | | Q |
| Maakaasu-/biometaanikäyttöinen kipinäsytytysmoottori | Moottori hyväksytty ja kalibroitu H-ryhmän kaasuille | H |
| Moottori hyväksytty ja kalibroitu L-ryhmän kaasuille | L |
| Moottori hyväksytty ja kalibroitu sekä H- että L-ryhmän kaasuille | HL |
| Moottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn H-ryhmän kaasun koostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää | HT |
| Moottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn L-ryhmän kaasun koostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää | LT |
| Moottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn joko H- tai L-ryhmän kaasun koostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H- tai L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää | HLT |
| Moottori hyväksytty ja kalibroitu tietylle nesteytetyn maakaasun / nesteytetyn biometaanin koostumukselle, josta saatava λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä I täsmennetyn G20-kaasun λ-muutoskertoimesta ja jonka etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia | LN2 |
| Moottori hyväksytty ja kalibroitu mille tahansa muulle (kuin edellä mainitulle) nesteytetyn maakaasun / nesteytetyn biometaanin koostumukselle | LNG |
| Kaksipolttoainemoottorit | tyypin 1 A kaksipolttoainemoottoreille | 1A# (*1) |
| tyypin 1 B kaksipolttoainemoottoreille | 1B# (*1) |
| tyypin 2 A kaksipolttoainemoottoreille | 2 A# (*1) |
| tyypin 2 B kaksipolttoainemoottoreille | 2B# (*1) |
| tyypin 3 B kaksipolttoainemoottoreille | 3 B# (*1) |

Moottorin polttoainetyyppi

(sarake 1)

Alatyyppi tarvittaessa

(sarake 2)

Polttoainetyypin koodi

(sarake 3)

Dieselkäyttöinen (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy) puristussytytysmoottori

D

Etanoli yksinomaan etanolia käyttäviin puristussytytysmoottoreihin (ED95)

ED

Etanolikäyttöinen (E85) kipinäsytytysmoottori

E85

Bensiinikäyttöinen (E10) kipinäsytytysmoottori

P

Nestekaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori

Q

Maakaasu-/biometaanikäyttöinen kipinäsytytysmoottori

Moottori hyväksytty ja kalibroitu H-ryhmän kaasuille

H

Moottori hyväksytty ja kalibroitu L-ryhmän kaasuille

L

Moottori hyväksytty ja kalibroitu sekä H- että L-ryhmän kaasuille

HL

Moottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn H-ryhmän kaasun koostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää

HT

Moottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn L-ryhmän kaasun koostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää

LT

Moottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn joko H- tai L-ryhmän kaasun koostumukselle ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H- tai L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää

HLT

Moottori hyväksytty ja kalibroitu tietylle nesteytetyn maakaasun / nesteytetyn biometaanin koostumukselle, josta saatava λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä I täsmennetyn G20-kaasun λ-muutoskertoimesta ja jonka etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia

LN2

Moottori hyväksytty ja kalibroitu mille tahansa muulle (kuin edellä mainitulle) nesteytetyn maakaasun / nesteytetyn biometaanin koostumukselle

LNG

Kaksipolttoainemoottorit

tyypin 1 A kaksipolttoainemoottoreille

1A# (*1)

tyypin 1 B kaksipolttoainemoottoreille

1B# (*1)

tyypin 2 A kaksipolttoainemoottoreille

2 A# (*1)

tyypin 2 B kaksipolttoainemoottoreille

2B# (*1)

tyypin 3 B kaksipolttoainemoottoreille

3 B# (*1)

Taulukko 3

Kaksipolttoainemoottorien jälkiliite

| Hyväksytyn kaasun eritelmä | Kaksipolttoainemoottorien jälkiliite
  (sarake 2) |
| --- | --- |
| Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu H-ryhmän kaasulle polttoaineen kaasumaisena ainesosana | 1 |
| Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu L-ryhmän kaasulle polttoaineen kaasumaisena ainesosana | 2 |
| Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu sekä H- että L-ryhmän kaasulle polttoaineen kaasumaisena ainesosana | 3 |
| Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn H-ryhmän kaasun koostumukselle polttoaineen kaasumaisena ainesosana, ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää | 4 |
| Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn L-ryhmän kaasun koostumukselle polttoaineen kaasumaisena ainesosana, ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää | 5 |
| Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn joko H- tai L-ryhmän kaasun koostumukselle polttoaineen kaasumaisena ainesosana, ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H- tai L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää | 6 |
| Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu tietylle nesteytetyn maakaasun / nesteytetyn biometaanin koostumukselle, josta saatava λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä I täsmennetyn G20-kaasun λ-muutoskertoimesta ja jonka etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia, polttoaineen kaasumaisena ainesosana | 7 |
| Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu mille tahansa muulle (kuin edellä mainitulle) nesteytetyn maakaasun / nesteytetyn biometaanin koostumukselle polttoaineen kaasumaisena ainesosana | 8 |
| Kaksipolttoainemoottori hyväksytty käyttämään LPG:tä polttoaineen kaasumaisena ainesosana | 9 |

Hyväksytyn kaasun eritelmä

Kaksipolttoainemoottorien jälkiliite

(sarake 2)

Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu H-ryhmän kaasulle polttoaineen kaasumaisena ainesosana

1

Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu L-ryhmän kaasulle polttoaineen kaasumaisena ainesosana

2

Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu sekä H- että L-ryhmän kaasulle polttoaineen kaasumaisena ainesosana

3

Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn H-ryhmän kaasun koostumukselle polttoaineen kaasumaisena ainesosana, ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää

4

Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn L-ryhmän kaasun koostumukselle polttoaineen kaasumaisena ainesosana, ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää

5

Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu tietyn joko H- tai L-ryhmän kaasun koostumukselle polttoaineen kaasumaisena ainesosana, ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H- tai L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää

6

Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu tietylle nesteytetyn maakaasun / nesteytetyn biometaanin koostumukselle, josta saatava λ-muutoskerroin eroaa enintään 3 prosenttia delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä I täsmennetyn G20-kaasun λ-muutoskertoimesta ja jonka etaanipitoisuus on enintään 1,5 prosenttia, polttoaineen kaasumaisena ainesosana

7

Kaksipolttoainemoottori hyväksytty ja kalibroitu mille tahansa muulle (kuin edellä mainitulle) nesteytetyn maakaasun / nesteytetyn biometaanin koostumukselle polttoaineen kaasumaisena ainesosana

8

Kaksipolttoainemoottori hyväksytty käyttämään LPG:tä polttoaineen kaasumaisena ainesosana

9

---

(*1)  Korvataan ”#” hyväksytyn kaasun eritelmällä taulukosta 3.

---

LIITE VI

Testausselosteen yhtenäinen muoto

1.   Yleiset vaatimukset

Jokaisesta EU-tyyppihyväksyntään vaadittavasta testistä on täytettävä yksi testausseloste.

Jokainen lisätesti (esim. toinen pyörimisnopeus vakionopeusmoottorilla) tai täydentävä testi (esim. testataan toinen polttoaine) edellyttää lisätestausselosteen tai täydentävän testausselosteen.

2.   Testausselosteen laatimista koskevat selittävät huomautukset

2.1   Testausselosteessa on oltava vähintään lisäyksessä 1 esitetyt tiedot.

2.2   Sen estämättä, mitä 2.1 kohdassa säädetään, vain ne kohdat tai alakohdat, jotka ovat kunkin testin ja kunkin testattavan moottoriperheen, moottoriperheeseen kuuluvien moottorityyppien tai moottorityypin kannalta merkityksellisiä, sisällytetään testausselosteeseen (esim. jos NRTC-testiä ei tehdä, asianomaisen kohdan voi jättää pois).

2.3   Testausselosteeseen voi sisältyä enemmän tietoja kuin 2.1 kohdassa edellytetään, mutta siinä on joka tapauksessa noudatettava ehdotettua numerointijärjestelmää.

2.4   Jos jossakin kohdassa annetaan useita vinoviivalla erotettuja vaihtoehtoja, käyttämättömät vaihtoehdot yliviivataan tai ainoastaan käytetyt vaihtoehdot jätetään näkyviin.

2.5   Kun pyydetään tieto osan ”tyypistä”, annettavien tietojen avulla on voitava yksilöidä osa yksiselitteisesti; kyseessä voivat olla luettelo ominaisuuksista, valmistajan nimi ja osan tai piirustuksen numero, piirustus tai edellä mainittujen yhdistelmä taikka muu menetelmä, jolla saavutetaan sama tulos.

2.6   Testausseloste voidaan antaa paperilomakkeella tai valmistajan, tutkimuslaitoksen ja hyväksyntäviranomaisen hyväksymässä sähköisessä muodossa.

Lisäys 1

Testausselosteen yhtenäisen muodon malli

LIIKKUVIEN TYÖKONEIDEN MOOTTOREIDEN TESTAUSSELOSTE

1.   Yleiset tiedot

1.1   Merkit (valmistajan kauppanimet): ...

1.2   Kaupalliset nimet (tarvittaessa): ...

1.3   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...

1.4   Tutkimuslaitoksen nimi: ...

1.5   Tutkimuslaitoksen osoite: ...

1.6   Testauspaikka: ...

1.7   Testin päivämäärä: ...

1.8   Testausselosteen numero: ...

1.9   Ilmoituslomakkeen viitenumero (jos saatavissa): ...

1.10   Testausselosteen tyyppi: Ensisijainen testi / lisätesti / täydentävä testi

1.10.1   Kuvaus testin tarkoituksesta: ...

2.   Moottorin yleistiedot (testimoottori)

2.1   Moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT: ...

2.2   Moottorin valmistenumero: ...

2.3   Moottorin luokka ja alaluokka: NRE-v-1/NRE-v-2/NRE-v-3/NRE-v-4/NRE-v-5/NRE-v-6/ NRE-v-7/NRE-c-1/NRE-c-2/NRE-c-3/NRE-c-4/NRE-c-5/NRE-c-6/NRE-c-7/NRG-v-1/NRG-c-1/NRSh-v-1a/NRSh-v-1b/NRS-vr-1a/NRS-vr-1b/NRS-vi-1a/NRS-vi-1b/ NRS-v-2a/NRS-v-2b/NRS-v-3/IWP-v-1/IWP-v-2/IWP-v-3/IWP-v-4/IWP-c-1/IWP-c-2/IWP-c-3/IWP-c-4/IWA-v-1/IWA-v-2/IWA-v-3/IWA-v-4/IWA-c-1/IWA-c-2/IWA-c-3/IWA-c-4/RLL-v-1/RLL-C-1/RLR-v-1/RLR-C-1/SMB-v-1/ATS-v-1

3.   Asiakirjojen ja tietojen tarkistuslista (vain ensisijainen testi)

3.1   Moottorinohjauksen säätökarttoja koskevien asiakirjojen viitetiedot: ...

3.2   Huononemiskertoimen määrittämistä koskevien asiakirjojen viitetiedot: ...

3.3   Jaksoittaisen regeneroinnin mukautuskertoimia koskevien määrittämisasiakirjojen viitetiedot (tarvittaessa): ...

3.4   Typen oksidien poiston valvonnan demonstrointia koskevien asiakirjojen viitetiedot (tarvittaessa): ...

3.5   Hiukkasten poiston valvonnan demonstrointia koskevien asiakirjojen viitetiedot (tarvittaessa):

3.6   Niiden moottorityyppien ja -perheiden osalta, joissa on elektroninen ohjausyksikkö osana päästöjenrajoitusjärjestelmää, luvattoman muuntamisen estämistä koskevien ilmoitusasiakirjojen viitetiedot: ...

3.7   Niiden moottorityyppien ja -perheiden osalta, joissa on mekaanisia laitteita osana päästöjenrajoitusjärjestelmää, luvattoman muuntamisen estämistä ja säädettäviä parametreja koskevien ilmoitus- ja demonstrointiasiakirjojen viitetiedot: ...

3.8   Valmistaja aikoo käyttää ECU:n vääntömomenttisignaalia käytönaikaista valvontaa varten: Kyllä/Ei

3.8.1   Dynamometrin vääntömomentti suurempi tai yhtä suuri kuin 0,93 × ECU:n vääntömomentti Kyllä/Ei

3.8.2   ECU:n vääntömomentin korjauskerroin, jos dynamometrin vääntömomentti pienempi kuin 0,93 × ECU:n vääntömomentti ...

4.   Testissä käytetyt vertailupolttoaineet (täytetään asiaankuuluvat alakohdat)

4.1   Kipinäsytytysmoottoreiden nestemäinen polttoaine

4.1.1   Merkki: ...

4.1.2   Tyyppi: ...

4.1.3   Oktaaniluku RON: ...

4.1.4   Oktaaniluku MON: ...

4.1.5   Etanolipitoisuus (%): ...

4.1.6   Tiheys 15 °C:ssa (kg/m3): ...

4.2   Puristussytytysmoottoreiden nestemäinen polttoaine

4.2.1   Merkki: ...

4.2.2   Tyyppi: ...

4.2.3   Setaaniluku: ...

4.2.4   Fame-pitoisuus (%):

4.2.5   Tiheys 15 °C:ssa (kg/m3): ...

4.3   Kaasumainen polttoaine – LPG

4.3.1   Merkki: ...

4.3.2   Tyyppi: ...

4.3.3   Vertailupolttoaineen tyyppi: polttoaine A / polttoaine B

4.3.4   Oktaaniluku MON: ...

4.4   Kaasumainen polttoaine – Metaani/biometaani

4.4.1   Vertailupolttoaineen tyyppi: GR/G23/G25/G20

4.4.2   Vertailukaasun lähde: erityinen vertailupolttoaine / putkikaasu ja sekoituskaasu

4.4.3   Erityinen vertailupolttoaine

4.4.3.1   Merkki: ...

4.4.3.2   Tyyppi: ...

4.4.4   Putkikaasu ja sekoituskaasu:

4.4.4.1   Sekoituskaasut: hiilidioksidi/etaani/metaani/typpi/propaani

4.4.4.2   Polttoaineseoksen Sλ-arvo: ...

4.4.4.3   Polttoaineseoksen metaaniluku (MN): ...

4.5   Kaksipolttoainemoottori (asiaankuuluvien edeltävien kohtien lisäksi)

4.5.1   Kaasuenergiasuhde testisyklissä: ...

5.   Voiteluaine

5.1   Merkit: ...

5.2   Tyypit: ...

5.3   SAE-viskositeetti: ...

5.4   Voiteluaine ja polttoaine sekoitetaan: kyllä/ei

5.4.1   Öljyn prosenttiosuus seoksessa: ...

6.   Moottorin pyörimisnopeus

6.1   Täysi pyörimisnopeus (r/min): ...

6.1.1   Täysi nopeus määritetty seuraavasti: Ilmoitettu nimellisnopeus / ilmoitettu suurin testinopeus / mitattu suurin testinopeus

6.1.2   Mukautettu suurin testinopeus, jos saatavilla (r/min): ...

6.2   Välinopeus: ...

6.2.1   Välinopeus määritetty seuraavasti: Ilmoitettu välinopeus / mitattu välinopeus / 60 % täydestä nopeudesta / 75 % täydestä nopeudesta / 85 % täydestä nopeudesta

6.3   Joutokäyntinopeus: ...

7.   Moottorin teho

7.1   Moottorikäyttöinen laitteisto (tarvittaessa)

7.1.1   Moottorin käytön kannalta tarpeellisten apulaitteiden, joita ei voida asentaa testiä varten (valmistajan määrittelemät), ilmoitetuilla moottorin pyörimisnopeuksilla ottama teho, merkitään taulukkoon 1:

Taulukko 1

Moottorin apulaitteiden ottama teho

| Apulaitteen tyyppi ja tunnistetiedot | Apulaitteen ilmoitetulla pyörimisnopeudella ottama teho (kW)
  (täytetään asiaankuuluvat sarakkeet) |
| --- | --- |
| Joutokäynti | 63 % | 80 % | 91 % | Keskitaso | Suurin teho | 100 % |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Yhteensä (Pf,i): | | | | | | | |

Apulaitteen tyyppi ja tunnistetiedot

Apulaitteen ilmoitetulla pyörimisnopeudella ottama teho (kW)

(täytetään asiaankuuluvat sarakkeet)

Joutokäynti

63 %

80 %

91 %

Keskitaso

Suurin teho

100 %

Yhteensä (Pf,i):

7.1.2   Liikkuvan työkoneen toimintaan liittyvien apulaitteiden, joita ei voida poistaa testistä (valmistajan määrittelemät), ilmoitetuilla moottorin pyörimisnopeuksilla ottama teho, merkitään taulukkoon 2:

Taulukko 2

Liikkuvien työkoneiden apulaitteiden ottama teho

| Apulaitteen tyyppi ja tunnistetiedot | Apulaitteen ilmoitetulla pyörimisnopeudella ottama teho (kW)
  (täytetään asiaankuuluvat sarakkeet) |
| --- | --- |
| Joutokäynti | 63 % | 80 % | 91 % | Keskitaso | Suurin teho | 100 % |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Yhteensä (Pf,i): | | | | | | | |

Apulaitteen tyyppi ja tunnistetiedot

Apulaitteen ilmoitetulla pyörimisnopeudella ottama teho (kW)

(täytetään asiaankuuluvat sarakkeet)

Joutokäynti

63 %

80 %

91 %

Keskitaso

Suurin teho

100 %

Yhteensä (Pf,i):

7.2   Moottorin nettoteho, merkitään taulukkoon 3:

Taulukko 3

Moottorin nettoteho

| Tila | Moottorin nettoteho ilmoitetulla moottorin pyörimisnopeudella
  (täytetään asiaankuuluvat sarakkeet) |
| --- | --- |
| Keskitaso | Suurin teho | 100 % |
| Määritetyllä testinopeudella mitattu vertailuteho (Pm,i) (kW) | | | |
| Apulaitteiden teho yhteensä taulukosta 1 (Pf,i) | | | |
| Apulaitteiden teho yhteensä taulukosta 2 (Pr,i) | | | |
| Moottorin nettoteho
  Pi = Pm,i – Pf,i + Pr,i | | | |

Tila

Moottorin nettoteho ilmoitetulla moottorin pyörimisnopeudella

(täytetään asiaankuuluvat sarakkeet)

Keskitaso

Suurin teho

100 %

Määritetyllä testinopeudella mitattu vertailuteho (Pm,i) (kW)

Apulaitteiden teho yhteensä taulukosta 1 (Pf,i)

Apulaitteiden teho yhteensä taulukosta 2 (Pr,i)

Moottorin nettoteho

Pi = Pm,i – Pf,i + Pr,i

8.   Testausolosuhteet

8.1   
  f
  a välillä 0,93–1,07: kyllä/ei

8.1.1   Jos f
  a ei ole määritellyllä välillä, ilmoitetaan testaustilan korkeus ja kuiva ilmanpaine: ...

8.2   Sovellettava imuilman lämpötilan vaihteluväli: 20–30 / 0 – – 5 (ainoastaan lumilingot) / – 5 – – 15 (ainoastaan moottorikelkat) / 20–35 (ainoastaan NRE, suurempi kuin 560 kW)

9.   NRSC-testin suoritusta koskevat tiedot:

9.1   Sykli (merkitään käytetty sykli rastilla), merkitään taulukkoon 4:

Taulukko 4

NRSC-testisykli

| Sykli | C1 | C2 | D2 | E2 | E3 | F | G1 | G2 | G3 | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Erillinen moodi | | | | | | | | | | |
| RMC | | | | | | | | | Ei sovelleta | |

Sykli

C1

C2

D2

E2

E3

F

G1

G2

G3

H

Erillinen moodi

RMC

Ei sovelleta

9.2   Dynamometrin asetusarvo (kW), merkitään taulukkoon 5:

Taulukko 5

Dynamometrin asetusarvo

| Kuormitusprosentti nimellisteholla tai tietyllä prosenttiosuudella nimellistehosta (tapauksen mukaan) | Dynamometrin asetusarvo (kW) ilmoitetulla moottorin pyörimisnopeudella apulaitteen tehon osalta tehdyn mukautuksen jälkeen (1)

  (täytetään asiaankuuluvat sarakkeet) |
| --- | --- |
| Joutokäynti | 63 % | 80 % | 91 % | Keskitaso | 100 % |
| 5 % | | | | | | |
| 10 % | | | | | | |
| 25 % | | | | | | |
| 50 % | | | | | | |
| 75 % | | | | | | |
| 100 % | | | | | | |

Kuormitusprosentti nimellisteholla tai tietyllä prosenttiosuudella nimellistehosta (tapauksen mukaan)

Dynamometrin asetusarvo (kW) ilmoitetulla moottorin pyörimisnopeudella apulaitteen tehon osalta tehdyn mukautuksen jälkeen (1)

(täytetään asiaankuuluvat sarakkeet)

Joutokäynti

63 %

80 %

91 %

Keskitaso

100 %

5 %

10 %

25 %

50 %

75 %

100 %

9.3   NRSC-testin päästötulokset

9.3.1   Huononemiskerroin (DF): laskettu/kiinteä

9.3.2   Huononemiskertoimen arvot ja syklin painotetut päästötulokset, merkitään taulukkoon 6:

Huom: Kun suoritetaan erillisen moodin NRSC-testi ja Kru- tai Krd-tekijät on määritetty yksittäisille moodeille, seuraava taulukko korvataan sellaisella taulukolla, josta käyvät ilmi kaikki moodit ja sovellettu Kru tai Krd.

Taulukko 6

NRSC-syklin huononemiskertoimen arvot ja painotetut päästötulokset

| DF
  kertova/summaava | CO | HC | NOx | HC+NOx | Hiukkaset (PM) | Hiukkasmäärä (PN) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Päästöt | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | Hiukkaset (PM) (g/kWh) | Hiukkasmäärä (PN) #/kWh |
| Testitulos regeneraation kanssa / ilman regeneraatiota | | | | | | |
| k
  ru/k
  rd

  kertova/summaava | | | | | | |
| Testitulokset jaksoittaisen regeneroinnin mukautuskertoimien (IRAF) kanssa | | | | | | |
| Lopullinen testitulos huononemiskertoimen kanssa | | | | | | |

DF

kertova/summaava

CO

HC

NOx

HC+NOx

Hiukkaset (PM)

Hiukkasmäärä (PN)

Päästöt

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

Hiukkaset (PM) (g/kWh)

Hiukkasmäärä (PN) #/kWh

Testitulos regeneraation kanssa / ilman regeneraatiota

k
  ru/k
  rd

kertova/summaava

Testitulokset jaksoittaisen regeneroinnin mukautuskertoimien (IRAF) kanssa

Lopullinen testitulos huononemiskertoimen kanssa

9.3.3   Syklin painotetut CO2-päästöt (g/kWh): ...

9.3.4   Syklin painotetut NH3-päästöt (ppm): ...

9.4   Valvonta-alueen lisätestipisteet (tarvittaessa), merkitään taulukkoon 7:

Taulukko 7

Valvonta-alueen lisätestipisteet

| Päästöt testipisteessä | Moottorin pyörimisnopeus | Kuormitus (%) | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | Hiukkaset (PM) (g/kWh) | Hiukkasmäärä (PN) n/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Testitulos 1 | | | | | | | | |
| Testitulos 2 | | | | | | | | |
| Testitulos 3 | | | | | | | | |

Päästöt testipisteessä

Moottorin pyörimisnopeus

Kuormitus (%)

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

Hiukkaset (PM) (g/kWh)

Hiukkasmäärä (PN) n/kWh

Testitulos 1

Testitulos 2

Testitulos 3

9.5   NRSC-testissä käytetyt näytteenottojärjestelmät: ...

9.5.1   Kaasupäästöt: ...

9.5.2   Hiukkaset (PM): ...

9.5.2.1   Menetelmä: yksi suodatin / monta suodatinta

9.5.3   Hiukkasmäärä: ...

10.   NRTC-testin suorittamista koskevat tiedot (tarvittaessa):

10.1   Sykli (merkitään käytetty sykli rastilla), merkitään taulukkoon 8:

Taulukko 8

NRTC-testisykli

| NRTC | |
| --- | --- |
| LSI-NRTC | |

NRTC

LSI-NRTC

10.2   NRTC-testin päästötulokset

10.2.1   Huononemiskerroin (DF): laskettu/kiinteä

10.2.2   Huononemiskertoimet ja päästötulokset, merkitään tapauksen mukaan taulukkoon 9 tai taulukkoon 10 (NRTC tai LSI-NRTC):

Taulukko 9

Huononemiskertoimet ja päästötulokset NRTC-syklissä

| DF
  kertova/summaava | CO | HC | NOx | HC+NOx | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Päästöt | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh |
| Kylmäkäynnistys | | | | | | |
| Kuumakäynnistystestin tulos regeneraation kanssa / ilman regeneraatiota | | | | | | |
| Painotettu testitulos | | | | | | |
| k
  ru/k
  rd

  kertova/summaava | | | | | | |
| Painotetut testitulokset jaksoittaisen regeneraation mukautuskertoimien (IRAF) kanssa | | | | | | |
| Lopullinen testitulos huononemiskertoimen kanssa | | | | | | |

DF

kertova/summaava

CO

HC

NOx

HC+NOx

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

Päästöt

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Kylmäkäynnistys

Kuumakäynnistystestin tulos regeneraation kanssa / ilman regeneraatiota

Painotettu testitulos

k
  ru/k
  rd

kertova/summaava

Painotetut testitulokset jaksoittaisen regeneraation mukautuskertoimien (IRAF) kanssa

Lopullinen testitulos huononemiskertoimen kanssa

10.2.3   Kuumasyklin CO2-päästöt (g/kWh): ...

10.2.4   Syklin painotetut NH3-päästöt (ppm): ...

10.2.5   Syklin työ kuumakäynnistystestissä (kWh): ...

10.2.6   Syklin CO2-päästöt kuumakäynnistystestissä (g): ...

Taulukko 10

Huononemiskertoimet ja päästötulokset NRTC-LSI-syklissä

| DF
  kertova/summaava | CO | HC | NOx | HC+NOx | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Päästöt | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | Hiukkaset (g/kWh) | Hiukkasmäärä #/kWh |
| Testitulos regeneraation kanssa / ilman regeneraatiota | | | | | | |
| k
  ru/k
  rd

  kertova/summaava | | | | | | |
| Testitulos jaksoittaisen regeneraation mukautuskertoimien (IRAF) kanssa | | | | | | |
| Lopullinen testitulos huononemiskertoimen kanssa | | | | | | |

DF

kertova/summaava

CO

HC

NOx

HC+NOx

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

Päästöt

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

Hiukkaset (g/kWh)

Hiukkasmäärä #/kWh

Testitulos regeneraation kanssa / ilman regeneraatiota

k
  ru/k
  rd

kertova/summaava

Testitulos jaksoittaisen regeneraation mukautuskertoimien (IRAF) kanssa

Lopullinen testitulos huononemiskertoimen kanssa

10.3   Syklin CO2-päästöt (g/kWh): ...

10.4   Syklin NH3-päästöt (ppm): ...

10.4.1   Syklin työ (kWh): ...

10.4.2   Syklin CO2-päästöt (g): ...

10.5   NRTC-testissä käytetty näytteenottojärjestelmä: ...

10.6   Kaasupäästöt: ...

10.7   Hiukkaset: ...

10.7.1   Menetelmä: yksi suodatin / monta suodatinta

10.8   Hiukkasmäärä: ...

11.   Lopulliset päästötulokset

11.1   Syklin päästötulokset, merkitään taulukkoon 11:

Taulukko 11

Lopulliset päästötulokset

| Päästöt | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh | Testi Sykli (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRSC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa (1) | | | | | | | |
| NRTC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa (3) | | | | | | | |

Päästöt

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Testi Sykli (1)

NRSC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa (1)

NRTC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa (3)

11.2   CO2-tulos (4): ...

Selittävät huomautukset lisäykseen 1:

(Alaviitteitä ja selittäviä huomautuksia ei sisällytetä testausselosteeseen)

| (1) | NRSC:n osalta merkitään 9.1 kohdassa ilmoitettu sykli; NRTC:n osalta merkitään 10.1 kohdassa ilmoitettu sykli. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kopioidaan tulokset 9.3.2 kohdan taulukosta. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kopioidaan tulokset tapauksen mukaan joko 10.2.2 tai 10.3.6 kohdan taulukosta. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jos moottorityypille tai moottoriperheelle tehdään sekä NRSC- että NRTC-testi, ilmoitetaan kuumasyklin CO2-päästöarvot NRTC-testistä (10.3 kohta) tai NRTC-LSI-testistä (10.4 kohta). Jos moottorille tehdään vain NRSC-testi, ilmoitetaan kyseisen testin mukaiset CO2-päästöarvot (9.3.3 kohta). |
| --- | --- |

(4)

---

(1)  Dynamometrin asetusarvo on määritettävä delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä VI olevassa 7.7.1.3 kohdassa esitetyllä menetelmällä. Apulaitteen teho kyseisessä kohdassa on määritettävä käyttäen tämän lisäyksen taulukoissa 1 ja 2 esitettyjä yhteisarvoja.

---

LIITE VII

Asetuksen (EU) 2016/1628 37 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun moottorien luettelon muoto

1.1   Merkit (valmistajan kauppanimet): ...

1.2   Kaupalliset nimet (tarvittaessa): ...

1.3   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...

1.4   Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

1.5   Kokoonpano-/valmistustehtaiden nimet ja osoitteet: ...

1.7   Luettelonumero (0): ...

1.7.1   Syy luettelon toimittamiselle (1): vuotuinen / vaihe V / THV (2)

1.7.2   Luettelon ajanjakson alkamispäivä (pp/kk/vvvv): ...

1.7.3   Luettelon ajanjakson päättymispäivä (pp/kk/vvvv): ...

| Moottoriperheen nimitys / moottorin tyyppinimitys (3) | Luokka ja alaluokka (4) | Luettelon ajanjaksolla tuotettujen moottorien lukumäärä | Moottorin valmistenumero (5) | Tuotannon loppumiskuukausi ja -vuosi (kk/vvvv) (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ensimmäinen moottori | Viimeinen moottori |
| Moottoriperhe 1 | | | | | |
| Tyyppi 1 | | | | | |
| Tyyppi ... | | | | | |
| Tyyppi i | | | | | |
| Moottoriperhe ... | | | | | |
| Tyyppi 1 | | | | | |
| Tyyppi ... | | | | | |
| Tyyppi j | | | | | |
| Moottoriperhe n | | | | | |
| Tyyppi 1 | | | | | |
| Tyyppi ... | | | | | |
| Tyyppi k | | | | | |

Moottoriperheen nimitys / moottorin tyyppinimitys (3)

Luokka ja alaluokka (4)

Luettelon ajanjaksolla tuotettujen moottorien lukumäärä

Moottorin valmistenumero (5)

Tuotannon loppumiskuukausi ja -vuosi (kk/vvvv) (6)

Ensimmäinen moottori

Viimeinen moottori

Moottoriperhe 1

Tyyppi 1

Tyyppi ...

Tyyppi i

Moottoriperhe ...

Tyyppi 1

Tyyppi ...

Tyyppi j

Moottoriperhe n

Tyyppi 1

Tyyppi ...

Tyyppi k

Selittävät huomautukset liitteeseen VII:

(Alaviitteitä ja selittäviä huomautuksia ei sisällytetä luetteloon myönnettyjen EU-tyyppihyväksyntöjen mukaisesti tuotetuista moottoreista)

| (0) | Käytetään koodia vvvv/nn,, jossa vvvv on luettelon laadintavuosi ja nn kyseisen vuoden aikana esitettyjen luetteloiden järjestysnumero. |
| --- | --- |

(0)

| (1) | Merkitään jokin seuraavista koodeista:







  Vuosittain | 45 vuorokauden kuluessa kunkin kalenterivuoden päättymisestä toimitettavat luettelot; |
| --- | --- | --- |
| Vaihe V | viipymättä kunkin asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä III tarkoitetun moottoreiden markkinoillesaattamispäivän jälkeen toimitettavat luettelot; |
| THV | muuhun hyväksyntäviranomaisen mahdollisesti määräämään päivämäärään mennessä toimitettavat luettelot. |

(1)

Vuosittain

45 vuorokauden kuluessa kunkin kalenterivuoden päättymisestä toimitettavat luettelot;

Vaihe V

viipymättä kunkin asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä III tarkoitetun moottoreiden markkinoillesaattamispäivän jälkeen toimitettavat luettelot;

THV

muuhun hyväksyntäviranomaisen mahdollisesti määräämään päivämäärään mennessä toimitettavat luettelot.

| (2) | Käyttämättömät vaihtoehdot yliviivataan tai ainoastaan käytetyt vaihtoehdot jätetään näkyviin. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ilmoitetaan moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys liitteen I lisäyksessä 3 esitetyn ilmoituslomakkeen 1.6 ja 3.1.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Ilmoitetaan sovellettava luokka- ja alaluokkavaihtoehto liitteen I lisäyksessä 3 olevassa A osassa esitetyn ilmoituslomakkeen 1.7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Sovelletaan vain, jos moottoreiden koodijärjestelmästä (moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys) ei käy ilmi, mitkä moottorin valmistenumerot vastaavat mitäkin moottorityyppiä ja tapauksen mukaan moottoriperhettä ja EU-tyyppihyväksyntänumeroita. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Sovelletaan vain, jos valmistaja lopettaa hyväksytyn moottorityypin tai moottoriperheen tuotannon; tällöin ilmoitetaan viimeisen moottorin valmistuskuukausi ja -vuosi. |
| --- | --- |

(6)

---

LIITE VIII

Mallit ja tietorakenne IMIn avulla tapahtuvaa tietojenvaihtoa varten

IMI-järjestelmän avulla on voitava vaihtaa ainakin seuraavia tietoja hyväksyntäviranomaisten välillä. Tietorakennetta ja numerointia on noudatettava.

1.   Merkit (valmistajan kauppanimet): ...

2.   Kaupalliset nimet (tarvittaessa): ...

3.   Valmistajan toiminimi: ...

3.1   Valmistajan postiosoite / katu ja numero: ...

3.1.1   Postinumero: ...

3.1.2   Maa / alue: ...

4.   Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi: ...

4.1   Valmistajan valtuutetun edustajan postiosoite / katu ja numero: ...

4.1.1   Postinumero: ...

4.1.2   Maa / alue: ...

5.   Kokoonpano-/valmistustehtaiden nimet: ...

5.1   Kokoonpano-/valmistustehtaiden postiosoitteet / katu ja numero: ...

5.1.1   Postinumerot: ...

5.1.2   Maat / alueet: ...

6.   Moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys / FT (1) (2): ...

7.   Moottorityypin/moottoriperheen luokka ja alaluokka (1) (3): ...

7.1   Testimoottorin valmistenumero (4): ...

8.   EU-tyyppihyväksyntä: myönnetty/laajennettu/tarkistettu/evätty/peruutettu (1) (5)

8.1   EU-tyyppihyväksynnän myöntämisen/laajentamisen/tarkistamisen/epäämisen/peruuttamisen (1) päivämäärä (5)

9.   EU-tyyppihyväksyntänumero (paitsi jos evätty) (5): ...

10.   Päästövaihe: V / SPE (1) (5)

11.   Vapautus uusien tekniikoiden tai uusien ratkaisujen perusteella asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan mukaisesti (5) (6)

11.1   Hyväksynnän voimassaolo rajoitettu pp/kk/vvvv saakka (5) (6)

11.2   Voimassaoloa koskevat rajoitukset (5) (6): ...

11.3   Sovellettavat vapautukset (5) (6): ...

12.   Lopullinen päästötulos (7)

12.1   Syklin päästötulokset

| Päästöt | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC+NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh | Testi-sykli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRSC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa | | | | | | | |
| NRTC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa | | | | | | | |

Päästöt

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC+NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Testi-sykli

NRSC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa

NRTC-testin lopullinen tulos huononemiskertoimen kanssa

12.2   CO2-tulos: ...

Selittävät huomautukset liitteeseen VIII:

(Alaviitteitä ja selittäviä huomautuksia ei sisällytetä tietoihin)

| (1) | Käyttämättömät vaihtoehdot yliviivataan tai ainoastaan käytetyt vaihtoehdot jätetään näkyviin. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ilmoitetaan moottorin tyyppinimitys / moottoriperheen nimitys liitteen I lisäyksessä 3 esitetyn ilmoituslomakkeen 1.6 ja 3.1.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ilmoitetaan sovellettava luokka- ja alaluokkavaihtoehto liitteen I lisäyksessä 3 olevassa A osassa esitetyn ilmoituslomakkeen 1.7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Ilmoitetaan liitteen VI lisäyksessä 1 (testausseloste) olevan 2.2 kohdan mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Ilmoitetaan liitteessä IV esitetyn EU-tyyppihyväksyntätodistuksen mukainen sovellettava arvo. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Tämä kohta ilmoitetaan ainoastaan siinä tapauksessa, että moottorityypille tai moottoriperheelle myönnetään EU-tyyppihyväksyntä uusiin tekniikoihin tai uusiin ratkaisuihin perustuvien vapautusten mukaisesti asetuksen (EU) 2016/1628 35 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ilmoitetaan liitteen VI lisäyksessä 1 (testausseloste) olevan 11 kohdan mukaiset tiedot. |
| --- | --- |

(7)

---

LIITE IX

Parametrit moottorityyppien ja moottoriperheiden ja niiden toimintamoodien määrittelemiseksi

1.   Moottorityyppi

Moottorityypin teknisten ominaisuuksien on oltava ne, jotka määritellään sitä koskevassa, liitteessä I esitetyn mallin mukaisesti laaditussa ilmoituslomakkeessa.

1.1   Toimintamoodi (pyörimisnopeuden toimintatapa)

Moottorityyppi voidaan EU-tyyppihyväksyä vakionopeusmoottorina tai vaihtuvanopeuksisena moottorina, sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 21 ja 22 alakohdassa.

1.1.1   Vaihtuvanopeuksiset moottorit

1.1.1.1   Silloin kun käytetään tiettyyn luokkaan kuuluvaa vaihtuvanopeuksista moottoria samaan luokkaan kuuluvan vakionopeusmoottorin sijasta asetuksen (EU) 2016/1628 4 artiklan 2 kohdassa sallitun mukaisesti, kantamoottori (EU-tyyppihyväksynnän osalta) ja kaikki moottoriperheeseen kuuluvat moottorityypit (tuotannon vaatimustenmukaisuuden osalta) on testattava käyttämällä sovellettavaa vaihtuvanopeuksisten moottorien NRSC-testiä ja lisäksi, jos sitä edellytetään asetuksen (EU) 2016/1628 24 artiklan 9 tai 10 kohdassa, sovellettavaa muuttuvatilaista sykliä. Kuten asetuksen (EU) 2016/1628 24 artiklan 5 kohdassa säädetään, tiettyyn luokkaan kuuluvaa vaihtuvanopeuksista moottoria, joka on saman luokan vakionopeuskäytössä, ei tarvitse lisäksi testata sovellettavalla vakionopeuksisella NRSC-testillä, paitsi jos kyse on luokkaan IWP kuuluvista moottoreista.

1.1.1.2   Luokkaan IWP kuuluvat vaihtuvanopeuksiset moottorit, jotka on tarkoitettu käytettäviksi yhdessä tai useammassa muussa sisävesisovelluksessa

Silloin kun luokkaan IWP kuuluva vaihtuvanopeuksinen moottori on määrä saattaa markkinoille käytettäväksi yhdessä tai useammassa muussa sisävesisovelluksessa asetuksen (EU) 2016/1628 4 artiklan 2 kohdassa (vakionopeuksinen IWP) ja 4 artiklan 1 kohdan 5 alakohdan b alakohdassa (vaihtuva- tai vakionopeuksinen IWA) sallitun mukaisesti, on noudatettava lisäksi tämän kohdan vaatimuksia.

1.1.1.2.1   Silloin kun moottorityyppi on kantamoottori, moottorin on asetuksen (EU) 2016/1628 24 artiklan 5, 7 ja 8 kohdan noudattamiseksi täytettävä sovellettavat raja-arvot paitsi E3 NRSC -testissä myös kussakin sovellettavassa NRSC-lisätestissä (E2/C1/D2). Erillinen testausseloste on laadittava ja sisällytettävä hyväksyntäasiakirjoihin kunkin NRSC-testin osalta.

1.1.1.2.2   Moottoriperheen kaikkien moottorityyppien osalta moottorin on tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvässä päästötestissä täytettävä sovellettavat raja-arvot paitsi E3 NRSC -testissä myös kussakin sovellettavassa vakionopeuksisessa NRSC-testissä.

1.1.1.2.3   Liitteen I lisäyksessä 3 olevassa 3.4.3 kohdassa on ilmoitettava jokainen moottorityyppiin sovellettava NRSC sekä vastaavat moottorin pyörimisnopeudet.

1.1.1.2.4   Alkuperäiselle laitevalmistajalle annettavissa ohjeissa, jotka esitetään delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä XI, on ilmoitettava jokainen luokka ja toimintamoodi (pyörimisnopeuden toimintatapa), joita varten moottorin saa asentaa.

1.1.2   Vakionopeusmoottorit

1.1.2.1   Vakionopeudensäätimen toiminto on kytkettävä päälle vakionopeuskäytön aikana. Vakionopeusmoottoreiden säädinten ei välttämättä tarvitse jatkuvasti säilyttää pyörimisnopeutta täysin vakiona. Pyörimisnopeus voi laskea vakionopeuden alapuolelle nollakuormituksella niin, että pienin nopeus esiintyy lähellä moottorin suurimman tehon pistettä. Nopeuden lasku on tavallisesti 0,1–10 prosenttia.

1.1.2.2   Silloin kun moottorityypissä on asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 21 kohdassa sallittu joutokäyntinopeus käynnistystä ja sammutusta varten, moottori on asennettava tavalla, joka varmistaa vakionopeudensäätimen toiminnon kytkeytymisen päälle ennen kuin moottorin kuormitusta lisätään kuormittamattoman tilan jälkeen.

1.1.2.3   Vakionopeusmoottorityypit, joissa on eri pyörimisnopeuksia

Vakionopeusmoottoria ei saa suunnitella toimimaan vaihtuvilla nopeuksilla. Silloin kun moottorityyppi on varustettu eri nopeuksilla asetuksen (EU) 2016/1628 3 artiklan 21 kohdassa sallitun mukaisesti, on noudatettava lisäksi tämän kohdan vaatimuksia.

1.1.2.3.1   Silloin kun moottorityyppi on kantamoottori, moottorin on asetuksen (EU) 2016/1628 24 artiklan 5 ja 6 kohdan noudattamiseksi täytettävä sovellettavat raja-arvot kullakin kyseiseen moottorityyppiin sovellettavalla vakionopeudella, kun se testataan käyttämällä sovellettavaa NRSC-testisykliä. Erillinen testausseloste on laadittava ja sisällytettävä hyväksyntäasiakirjoihin kunkin NRSC-testin osalta.

1.1.2.3.2   Moottoriperheen kaikkien moottorityyppien osalta moottorin on tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvässä päästötestissä täytettävä sovellettavat raja-arvot kullakin kyseiseen moottorityyppiin sovellettavalla vakionopeudella, kun se testataan käyttämällä sovellettavaa NRSC-testisykliä.

1.1.2.3.3   Jokainen valmistajan sallima moottorityyppiin sovellettava vakionopeus on lueteltava liitteen I lisäyksessä 3 olevassa 3.2.1 kohdassa.

1.1.2.3.4   Moottori on asennettava tavalla, joka varmistaa, että

| a) | moottori on pysähdyksissä, ennen kuin vakionopeudensäädin voidaan asettaa eri nopeudelle; ja |
| --- | --- |

a)

moottori on pysähdyksissä, ennen kuin vakionopeudensäädin voidaan asettaa eri nopeudelle; ja

| b) | vakionopeudensäädin voidaan asettaa vain moottorin valmistajan sallimille eri nopeuksille. |
| --- | --- |

b)

vakionopeudensäädin voidaan asettaa vain moottorin valmistajan sallimille eri nopeuksille.

1.1.2.3.5   Alkuperäiselle laitevalmistajalle ja loppukäyttäjille annettavissa ohjeissa, jotka esitetään delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteissä XIV ja XV, on oltava tiedot moottorin asianmukaisesta asentamisesta ja käytöstä 1.1.2.2 ja 1.1.2.3 kohdan mukaisesti.

1.1.2.4   Luokkaan IWP kuuluvat vakionopeusmoottorit, jotka on tarkoitettu käytettäviksi luokkaan IWA kuuluvan vakionopeusmoottorin sijasta

Silloin kun luokkaan IWP kuuluva vakionopeusmoottori on määrä saattaa markkinoille käytettäväksi luokkaan IWA kuuluvan vakionopeusmoottorin sijasta asetuksen (EU) 2016/1628 4 artiklan 1 kohdan 5 alakohdan b alakohdassa sallitun mukaisesti, on noudatettava lisäksi tämän kohdan vaatimuksia.

1.1.2.4.1   Silloin kun moottorityyppi on kantamoottori, moottorin on asetuksen (EU) 2016/1628 24 artiklan 5 ja 8 kohdan noudattamiseksi täytettävä sovellettavat raja-arvot paitsi E2 NRSC -testissä myös D2 NRSC -testissä. Erillinen testausseloste on laadittava ja sisällytettävä hyväksyntäasiakirjoihin kunkin NRSC-testin osalta.

1.1.2.4.2   Moottoriperheen kaikkien moottorityyppien osalta moottorin on tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvässä päästötestissä täytettävä sovellettavat raja-arvot paitsi E2 NRSC -testissä myös D2 NRSC -testissä.

1.1.2.4.3   Liitteen I lisäyksessä 3 olevassa 3.4.3 kohdassa on ilmoitettava jokainen moottorityyppiin sovellettava NRSC sekä vastaavat moottorin pyörimisnopeudet.

1.1.2.4.4   Alkuperäisille laitevalmistajille annettavissa ohjeissa, jotka esitetään delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä XIV, on ilmoitettava jokainen luokka ja toimintamoodi (pyörimisnopeuden toimintatapa), joita varten moottorin saa asentaa.

2.   Moottoriperhettä koskevat kriteerit

2.1   Yleistä

Moottoriperhe määräytyy suunnitteluominaisuuksien mukaan. Niiden on oltava samat kaikilla saman perheen moottoreilla. Moottorin valmistaja voi päättää, mitkä moottorit kuuluvat samaan moottoriperheeseen, kunhan 2.4 kohdassa luetellut jäsenyyskriteerit täyttyvät. Moottoriperheen on oltava hyväksyntäviranomaisen hyväksymä. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tarvittavat tiedot moottoriperheen jäsenten päästötasoista.

2.2   Moottoriluokat, toimintamoodi (pyörimisnopeuden toimintatapa) ja tehoalue

2.2.1   Moottoriperheeseen saa kuulua vain samaan moottoriluokkaan, sellaisina kuin ne esitetään asetuksen (EU) 2016/1628 4 artiklan 1 kohdassa, kuuluvia moottorityyppejä.

2.2.2   Moottoriperheeseen saa kuulua vain asetuksen (EU) 2016/1628 4 artiklan 1 kohdan mukaisia pyörimisnopeuden suhteen saman toimintatavan moottorityyppejä.

2.2.3   Moottoriperheet, joihin kuuluu useampi kuin yksi tehoalue

2.2.3.1   Moottoriperheeseen voi kuulua useampi kuin yksi tehoalue samaa pyörimisnopeuden toimintatapaa varten samassa moottoriluokassa tai -alaluokassa. Asetuksen (EU) 2016/1628 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti kantamoottoriin (EU-tyyppihyväksynnän osalta) ja kaikkiin samaan moottoriperheeseen kuuluviin moottorityyppeihin (tuotannon vaatimustenmukaisuuden osalta) sovelletaan siinä tapauksessa asianomaisten tehoalueiden osalta seuraavia vaatimuksia:

| — | niiden on täytettävä kaikkein tiukimmat päästöraja-arvot; |
| --- | --- |

—

niiden on täytettävä kaikkein tiukimmat päästöraja-arvot;

| — | ne on testattava käyttämällä testisyklejä, jotka vastaavat kaikkein tiukimpia päästöraja-arvoja; |
| --- | --- |

—

ne on testattava käyttämällä testisyklejä, jotka vastaavat kaikkein tiukimpia päästöraja-arvoja;

| — | niihin on sovellettava varhaisimpia sovellettavia EU-tyyppihyväksynnän ja markkinoille saattamisen päivämääriä, jotka vahvistetaan asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä III. |
| --- | --- |

—

niihin on sovellettava varhaisimpia sovellettavia EU-tyyppihyväksynnän ja markkinoille saattamisen päivämääriä, jotka vahvistetaan asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä III.

Jotta asetuksen (EU) 2016/1628 18 artiklan 2 kohdan periaatetta noudatettaisiin myös silloin, kun moottori asennetaan liikkuvaan työkoneeseen, alkuperäisille laitevalmistajille annettavissa ohjeissa, jotka esitetään delegoidun asetuksen (EU) 2017/654 liitteessä XIV, on ilmoitettava, että asentaminen ei saa pysyvästi rajoittaa moottoria antamaan tehoa ainoastaan sellaisen alaluokan tehoalueella, johon sovelletaan tiukempaa päästörajoitusta kuin siihen alaluokkaan, johon moottori on tyyppihyväksytty.

2.2.3.2   EU-tyyppihyväksynnän alaluokan osoittamiseksi moottoriperheelle, joka kattaa useamman kuin yhden tehoalueen, valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen on valittava alaluokka, joka parhaiten vastaa 2.2.3.1 kohdan kriteerejä.

2.3   Erityistapaukset

2.3.1   Parametrien välinen vuorovaikutus

Joissakin tapauksissa parametrit voivat vaikuttaa toisiinsa niin, että päästöarvot muuttuvat. Tämä on otettava huomioon, jotta varmistetaan, että moottoriperheeseen sisällytetään ainoastaan moottoreita, joiden pakokaasupäästöjen ominaisuudet ovat samanlaiset. Valmistajan on kartoitettava tällaiset tapaukset ja ilmoitettava niistä hyväksyntäviranomaiselle. Tämä otetaan sen jälkeen huomioon kriteerinä uutta moottoriperhettä perustettaessa.

2.3.2   Päästöihin voimakkaasti vaikuttavat laitteet tai ominaisuudet

Kun kyse on laitteesta tai ominaisuudesta, jota ei mainita 2.4 kohdassa ja joka vaikuttaa merkittävästi päästötasoihin, valmistajan on kuvattava varuste hyvän teknisen käytännön mukaisesti ja ilmoitettava siitä hyväksyntäviranomaiselle. Tämä otetaan sen jälkeen huomioon kriteerinä uutta moottoriperhettä perustettaessa.

2.3.3   Muut kriteerit

Valmistaja voi käyttää 2.4 kohdassa lueteltujen parametrien lisäksi muita kriteerejä, joiden perusteella perheen määritelmä voidaan rajata tarkemmin. Tällaisten parametrien ei välttämättä tarvitse olla päästötasoon vaikuttavia.

2.4   Moottoriperheen määritysparametrit

2.4.1   Työtapa

| a) | kaksitahti |
| --- | --- |

a)

kaksitahti

| b) | nelitahti |
| --- | --- |

b)

nelitahti

| c) | kiertomäntä |
| --- | --- |

c)

kiertomäntä

| d) | muut. |
| --- | --- |

d)

muut.

2.4.2   Sylinterirakenne

2.4.2.1   Sylinterien sijainti lohkossa

| a) | yksittäinen |
| --- | --- |

a)

yksittäinen

| b) | V |
| --- | --- |

b)

V

| c) | rivi |
| --- | --- |

c)

rivi

| d) | vastakkainen |
| --- | --- |

d)

vastakkainen

| e) | tähti |
| --- | --- |

e)

tähti

| f) | muut (F, W jne.). |
| --- | --- |

f)

muut (F, W jne.).

2.4.2.2   Sylinterien suhteellinen sijainti

Moottorit, joissa on samanlainen lohko, voivat kuulua samaan perheeseen, jos niiden mitat sylinterien keskikohdista keskikohtiin ovat samat.

2.4.3   Pääasiallinen jäähdytysaine

| a) | ilma |
| --- | --- |

a)

ilma

| b) | vesi |
| --- | --- |

b)

vesi

| c) | öljy. |
| --- | --- |

c)

öljy.

2.4.4   Yksittäisen sylinterin iskutilavuus

2.4.4.1   Moottori, jossa sylinteriyksikön iskutilavuus ≥ 0,75 dm3

Jotta moottorien, joiden sylinteriyksikön iskutilavuus on ≥ 0,75 dm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden yksittäisen sylinterin iskutilavuuden hajonta saa olla enintään 15 prosenttia moottoriperheen suurimmasta yksittäisen sylinterin iskutilavuudesta.

2.4.4.2   Moottori, jossa sylinteriyksikön iskutilavuus < 0,75 dm3

Jotta moottorien, joiden sylinteriyksikön iskutilavuus on < 0,75 dm3, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, niiden yksittäisen sylinterin iskutilavuuden hajonta saa olla enintään 30 prosenttia moottoriperheen suurimmasta yksittäisen sylinterin iskutilavuudesta.

2.4.4.3   Moottori, jossa muut sylinteriyksikön iskutilavuuden rajat

Moottorien, joiden yksittäisten sylinterien iskutilavuus ylittää 2.3.4.1 ja 2.3.4.2 kohdassa asetetut rajat, voidaan katsoa kuuluvan samaan perheeseen hyväksyntäviranomaisen myöntämän hyväksynnän nojalla. Hyväksynnän on perustuttava teknisiin seikkoihin (laskelmat, simulaatiot, kokeelliset tulokset jne.), jotka osoittavat, että rajojen ylittäminen ei vaikuta merkityksellisesti pakokaasupäästöihin.

2.4.5   Ilmanottomenetelmä

| a) | vapaasti hengittävä |
| --- | --- |

a)

vapaasti hengittävä

| b) | paineahdettu |
| --- | --- |

b)

paineahdettu

| c) | paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä. |
| --- | --- |

c)

paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä.

2.4.6   Polttoainetyyppi

| a) | Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy) |
| --- | --- |

a)

Diesel (liikkuvien työkoneiden kaasuöljy)

| b) | Etanoli yksinomaan etanolia käyttäviin puristussytytysmoottoreihin (ED95) |
| --- | --- |

b)

Etanoli yksinomaan etanolia käyttäviin puristussytytysmoottoreihin (ED95)

| c) | Bensiini (E10) |
| --- | --- |

c)

Bensiini (E10)

| d) | Etanoli (E85) |
| --- | --- |

d)

Etanoli (E85)

| e) | Maakaasu/biometaani:






  1) | Polttoainerajoittamaton – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) ja lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) |
| --- | --- | --- |

e)

Maakaasu/biometaani:

1)

Polttoainerajoittamaton – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) ja lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu)

| 2) | Polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu) |
| --- | --- |

2)

Polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan korkea polttoaine (H-kaasu)

| 3) | Polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu) |
| --- | --- |

3)

Polttoainerajoitettu – lämpöarvoltaan matala polttoaine (L-kaasu)

| 4) | Polttoainekohtainen (LNG) |
| --- | --- |

4)

Polttoainekohtainen (LNG)

| f) | Nestekaasu (LPG). |
| --- | --- |

f)

Nestekaasu (LPG).

2.4.7   Polttoainejärjestelmä

| a) | vain nestemäinen polttoaine |
| --- | --- |

a)

vain nestemäinen polttoaine

| b) | vain kaasumainen polttoaine |
| --- | --- |

b)

vain kaasumainen polttoaine

| c) | kaksipolttoainetyyppi 1A |
| --- | --- |

c)

kaksipolttoainetyyppi 1A

| d) | kaksipolttoainetyyppi 1B |
| --- | --- |

d)

kaksipolttoainetyyppi 1B

| e) | kaksipolttoainetyyppi 2A |
| --- | --- |

e)

kaksipolttoainetyyppi 2A

| f) | kaksipolttoainetyyppi 2B |
| --- | --- |

f)

kaksipolttoainetyyppi 2B

| g) | kaksipolttoainetyyppi 3 B. |
| --- | --- |

g)

kaksipolttoainetyyppi 3 B.

2.4.8   Palotilan tyyppi/rakenne

| a) | avokammio |
| --- | --- |

a)

avokammio

| b) | jaettu kammio |
| --- | --- |

b)

jaettu kammio

| c) | muut tyypit. |
| --- | --- |

c)

muut tyypit.

2.4.9   Käynnistystapa

| a) | kipinäsytytys |
| --- | --- |

a)

kipinäsytytys

| b) | puristussytytys. |
| --- | --- |

b)

puristussytytys.

2.4.10   Venttiilit ja kanavat

| a) | sijainti |
| --- | --- |

a)

sijainti

| b) | venttiilien määrä sylinteriä kohti. |
| --- | --- |

b)

venttiilien määrä sylinteriä kohti.

2.4.11   Polttoaineen syöttötapa

| a) | pumppu ja (korkeapaine)putki sekä ruiskutussuutin |
| --- | --- |

a)

pumppu ja (korkeapaine)putki sekä ruiskutussuutin

| b) | rivi- tai jakajapumppu |
| --- | --- |

b)

rivi- tai jakajapumppu

| c) | yksikkösuutin |
| --- | --- |

c)

yksikkösuutin

| d) | yhteispaineruiskutus |
| --- | --- |

d)

yhteispaineruiskutus

| e) | kaasutin |
| --- | --- |

e)

kaasutin

| f) | epäsuora ruiskutus |
| --- | --- |

f)

epäsuora ruiskutus

| g) | suora ruiskutus |
| --- | --- |

g)

suora ruiskutus

| h) | sekoitusyksikkö |
| --- | --- |

h)

sekoitusyksikkö

| i) | muu. |
| --- | --- |

i)

muu.

2.4.12   Muut laitteet

| a) | pakokaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

a)

pakokaasujen takaisinkierrätys

| b) | veden ruiskutus |
| --- | --- |

b)

veden ruiskutus

| c) | ilmansyöttö |
| --- | --- |

c)

ilmansyöttö

| d) | muut. |
| --- | --- |

d)

muut.

2.4.13   Elektroninen ohjausstrategia

Elektronisen ohjausyksikön (ECU) olemassaolo tai puuttuminen moottorista on yksi moottoriperheen perusominaisuuksista.

Jos moottoria ohjataan elektronisesti, valmistajan on esitettävä ne tekniset seikat, joiden vuoksi moottorit on ryhmitelty samaan moottoriperheeseen, eli perusteet sille, miksi moottoreiden oletetaan täyttävän samat päästövaatimukset.

Moottorit, joissa pyörimisnopeutta ohjataan elektronisesti tai mekaanisesti, voivat kuulua samaan moottoriperheeseen. Tarve erottaa elektronisesti ohjatut moottorit mekaanisesti ohjatuista koskee vain polttoaineen ruiskutuksen ominaisuuksia, kuten ajoitusta, painetta, määrää jne.

2.4.14   Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmät

Seuraavien laitteiden toimintaa ja yhdistelmiä pidetään kriteerinä moottoriperheeseen kuulumiselle:

| a) | hapetuskatalysaattori |
| --- | --- |

a)

hapetuskatalysaattori

| b) | typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys) |
| --- | --- |

b)

typen oksidien poistojärjestelmä, jossa valikoiva NOx:n pelkistys (pelkistävän aineen lisäys)

| c) | muut typen oksidien poistojärjestelmät |
| --- | --- |

c)

muut typen oksidien poistojärjestelmät

| d) | hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa passiivinen regeneraatio:






  1) | wall-flow, |
| --- | --- | --- |

d)

hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa passiivinen regeneraatio:

1)

wall-flow,

| 2) | muu kuin wall-flow; |
| --- | --- |

2)

muu kuin wall-flow;

| e) | hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa aktiivinen regeneraatio:






  1) | wall-flow, |
| --- | --- | --- |

e)

hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa aktiivinen regeneraatio:

1)

wall-flow,

| 2) | muu kuin wall-flow; |
| --- | --- |

2)

muu kuin wall-flow;

| f) | muut hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmät |
| --- | --- |

f)

muut hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmät

| g) | muut laitteet. |
| --- | --- |

g)

muut laitteet.

Jos moottori on saanut hyväksynnän ilman pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmää joko kantamoottorina tai moottoriperheen jäsenenä, kyseinen moottori voidaan sisällyttää myös hapetuskatalysaattorilla (ilman hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmää) varustettuna samaan moottoriperheeseen, mikäli polttoaineen ominaisuudet eivät muutu.

Mikäli vaaditut polttoaineen ominaisuudet ovat toiset (esim. hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä, joka edellyttää polttoaineessa olevia erityisiä lisäaineita regenerointiprosessia varten), päätös samaan moottoriperheeseen kuulumisesta tehdään valmistajan antamien teknisten tietojen pohjalta. Tiedoista on käytävä ilmi, että laitteella varustetun moottorin oletettu päästötaso noudattaa samaa raja-arvoa kuin alkuperäinen moottori.

Jos moottori on saanut hyväksynnän pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmällä varustettuna joko kantamoottorina tai sellaisen moottoriperheen jäsenenä, jonka kantamoottori on varustettu samalla pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmällä, kyseistä moottoria ei saa ilman pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmää sisällyttää samaan moottoriperheeseen.

2.4.15   Kaksipolttoainemoottorit

Kaksipolttoaineisen moottoriperheen kaikkien moottorityyppien on kuuluttava samaan 2 kohdassa määriteltyyn kaksipolttoaineisten moottoreiden tyyppiin (esimerkiksi tyyppi 1A, tyyppi 2B jne.) ja käytettävä samoja polttoainetyyppejä tai tarvittaessa polttoaineita, jotka on ilmoitettu tämän säännön mukaisesti samoihin ryhmiin.

Sen lisäksi, että ne kuuluvat samaan kaksipolttoainetyyppiin, niiden kaasu-energiasuhde sovellettavalla testisyklillä (GERcycle) saa olla enintään 70–100 prosenttia sen moottorityypin kaasu-energiasuhteesta, jolla on korkein GERcycle.

2.4.16   Imuilman lämpötila luokan NRS < 19 kW moottoreissa:

| a) | jos luokka koostuu lumilingoissa käytettävistä moottorityypeistä, moottorit on testattava imuilman lämpötilassa 0 – – 5 °C; |
| --- | --- |

a)

jos luokka koostuu lumilingoissa käytettävistä moottorityypeistä, moottorit on testattava imuilman lämpötilassa 0 – – 5 °C;

| b) | jos luokka ei koostu pelkästään lumilingoissa käytettävistä moottorityypeistä, moottorit on testattava imuilman lämpötilassa 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

b)

jos luokka ei koostu pelkästään lumilingoissa käytettävistä moottorityypeistä, moottorit on testattava imuilman lämpötilassa 25 ± 5 °C.

2.4.17   Päästökestojaksoluokka

Kun on kyse asetuksen (EU) 2016/1628 liitteessä V oleviin taulukoihin V-3 tai V-4 kuuluvista moottoriluokista, joilla on vaihtoehtoiset päästökestojakson arvot, valmistajan ilmoittama päästökestojaksoluokka:

| a) | Luokka 1 (kuluttajatuotteet) |
| --- | --- |

a)

Luokka 1 (kuluttajatuotteet)

| b) | Luokka 2 (puoliammattilaistuotteet) |
| --- | --- |

b)

Luokka 2 (puoliammattilaistuotteet)

| c) | Luokka 3 (ammattilaistuotteet). |
| --- | --- |

c)

Luokka 3 (ammattilaistuotteet).

3.   Kantamoottorin valitseminen

3.1   Yleistä

3.1.1   Kun hyväksyntäviranomainen on hyväksynyt moottoriperheen, moottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä iskua ja sylinteriä kohti ilmoitetulla suurimman vääntömomentin pyörimisnopeudella. Jos tämä valintaperuste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan käyttäen toissijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä iskua kohti nimellisnopeudella.

3.1.2   Hyväksyntäviranomainen saattaa tulla siihen tulokseen, että moottoriperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen tarvitaan vaihtoehtoinen tai lisämoottori. Tällöin asianomaisilla osapuolilla on oltava tarvittavat tiedot sen määrittämiseksi, millä moottoriperheen moottoreilla on todennäköisesti suurimmat päästöarvot.

3.1.3   Jos moottoriperheen moottoreissa on muita vaihtelevia ominaisuuksia, joiden voidaan olettaa vaikuttavan pakokaasupäästöihin, nämä ominaisuudet on tunnistettava ja otettava huomioon kantamoottoria valittaessa.

3.1.4   Jos saman moottoriperheen moottoreilla on samat päästöarvot eripituisten päästökestojaksojen aikana, tämä on otettava huomioon kantamoottoria valittaessa.

3.2   Erityistapaukset

3.2.1   Kun valitaan kantamoottori mistä tahansa luokkaan IWP kuuluvien vaihtuvanopeuksisten moottorien perheestä, johon kuuluu yksi tai useampi sellainen moottorityyppi, joka saatetaan markkinoille muita sisävesisovelluksia varten 1.1.1.2 kohdan mukaisesti, 3.1.1 kohdan vaatimuksia sovelletaan E3 NRSC-testin perusteella. Arvioitaessa 3.1.2, 3.1.3 ja 3.1.4 kohdan vaatimuksia on otettava huomioon kaikki moottorityypin tyyppihyväksynnässä käytettävät NRSC:t.

3.2.2   Kun valitaan kantamoottori mistä tahansa vakionopeuksisten moottorien perheestä, johon kuuluu yksi tai useampi moottorityyppi, jossa on eri vakionopeuksia 1.1.2.3 kohdan mukaisesti, 3.1 kohdan vaatimukset on arvioitava jokaisen moottorityypin jokaisen vakionopeuden osalta.

3.2.3   Kun valitaan kantamoottori mistä tahansa luokkaan IWP kuuluvien vakionopeuksisten moottorien perheestä, johon kuuluu yksi tai useampi sellainen moottorityyppi, joka saatetaan markkinoille vakionopeuksisia IWA-sovelluksia varten 1.1.2.4 kohdan mukaisesti, 3.1.1 kohdan vaatimuksia sovelletaan E2 NRSC -testin perusteella. Arvioitaessa 3.1.2, 3.1.3 ja 3.1.4 kohdan vaatimuksia on otettava huomioon kaikki moottorityypin tyyppihyväksynnässä käytettävät NRSC:t.

---

LIITE X

Tekniset yksityiskohdat asetusten luvattoman muuttamisen estämiseksi

1.   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle niiden moottorityyppien ja moottoriperheiden osalta, joissa on elektroninen ohjausyksikkö osana päästöjenrajoitusjärjestelmää, kuvaus keinoista, joilla estetään asetusten luvaton muuttaminen ja yksikön muunteleminen, mukaan lukien järjestely, jolla elektroninen ohjausyksikkö voidaan päivittää valmistajan hyväksymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella.

2.   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle niiden moottorityyppien ja moottoriperheiden osalta, joissa on mekaanisia laitteita osana päästöjenrajoitusjärjestelmää, kuvaus keinoista, joilla estetään päästöjenrajoitusjärjestelmän säädettävien parametrien luvaton muuttaminen ja järjestelmän muunteleminen. Niihin on kuuluttava luvattomalta muuttamiselta suojaavat komponentit, kuten kaasuttimen rajoitintulpat, tai kaasuttimen säätöruuvien sinetöiminen tai erityiset ruuvit, joita käyttäjät eivät pysty säätämään.

2.1   Valmistajan on osoitettava tutkimuslaitokselle, että päästöjenrajoitusjärjestelmän säädettäviä parametreja ei ole helppo muuttaa luvattomasti kohtuullista voimaa käyttäen

| — | moottorin mukana toimitettavilla työkaluilla eikä |
| --- | --- |

—

moottorin mukana toimitettavilla työkaluilla eikä

| — | tavanomaisilla työkaluilla kuten ruuvitaltalla, pihdeillä (mukaan lukien katkaisupihdit) tai ruuviavaimilla.
  Tavanomaisia työkaluja eivät ole useimmat leikkaavat tai hiovat työkalut, porat tai pyörivät leikkurit eivätkä työkalut, jotka tuottavat kovan kuumuuden tai liekin. |
| --- | --- |

—

tavanomaisilla työkaluilla kuten ruuvitaltalla, pihdeillä (mukaan lukien katkaisupihdit) tai ruuviavaimilla.

Tavanomaisia työkaluja eivät ole useimmat leikkaavat tai hiovat työkalut, porat tai pyörivät leikkurit eivätkä työkalut, jotka tuottavat kovan kuumuuden tai liekin.

3.   Tämän liitteen soveltamiseksi eri moottoriperheisiin kuuluvia moottoreita voidaan edelleen ryhmitellä perheiksi luvattoman muuttamisen estämiseen käytettyjen keinojen tyypin ja rakenteen perusteella. Voidakseen sijoittaa eri moottoriperheiden moottoreita samaan luvattoman muuttamisen estämisen moottoriperheeseen valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot, jotka vahvistavat, että luvattoman muuttamisen estämiseen käytettävät keinot ovat samanlaiset. Siinä tapauksessa 1 ja 2 kohdan vaatimusten täyttyminen voidaan osoittaa yhden edustavan moottorin ja sitä koskevien asiakirjojen, joita on käytetty kaikkien samaan luvattoman muuttamisen estämistä koskevaan moottoriperheeseen kuuluvien moottorien tyyppihyväksynnässä, osalta.

4.   Valmistajien on sisällytettävä käyttäjän oppaaseen varoitus, jossa todetaan, että moottorin luvaton muuttaminen mitätöi kyseisen moottorin EU-tyyppihyväksynnän.

---