# Официален вестник L 131/2014

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 131 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 571 май 2014 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 131

Издание на български език

Законодателство

Година 571 май 2014 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент (ЕС) No 431/2014 на Комисията от 24 април 2014 година за изменение на Регламент (ЕО) No 1099/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката за енергийния сектор, по отношение на изготвянето на годишната статистика за енергийното потребление в домакинствата (
  1
  ) | 1 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент (ЕС) No 431/2014 на Комисията от 24 април 2014 година за изменение на Регламент (ЕО) No 1099/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката за енергийния сектор, по отношение на изготвянето на годишната статистика за енергийното потребление в домакинствата (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   текст от значение за ЕИП |

---

(1)   текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 1.5.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 131/1

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕС) No 431/2014 НА КОМИСИЯТА

от 24 април 2014 година

за изменение на Регламент (ЕО) No 1099/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката за енергийния сектор, по отношение на изготвянето на годишната статистика за енергийното потребление в домакинствата

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1099/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2008 г. относно статистиката за енергийния сектор (1), и по-специално член 4, параграф 3 и член 9, параграф 3 от него,

като има предвид, че:

| (1) | С Регламент (ЕО) No 1099/2008 се установява обща рамка за изготвянето, предаването, оценяването и разпространението на сравнима статистика за енергийния сектор в Съюза. |
| --- | --- |

(1)

С Регламент (ЕО) No 1099/2008 се установява обща рамка за изготвянето, предаването, оценяването и разпространението на сравнима статистика за енергийния сектор в Съюза.

| (2) | Статистиката за енергийния сектор обхваща една особено динамична статистическа област, което се дължи на интензивното развитие на политиките на Съюза, техническия напредък и важността на определянето на целите на Съюза въз основа на данните за енергийния сектор. Съответно, за да се съгласува обхватът на статистическите изследвания с растящите или променящите се потребности, са необходими редовни актуализации. |
| --- | --- |

(2)

Статистиката за енергийния сектор обхваща една особено динамична статистическа област, което се дължи на интензивното развитие на политиките на Съюза, техническия напредък и важността на определянето на целите на Съюза въз основа на данните за енергийния сектор. Съответно, за да се съгласува обхватът на статистическите изследвания с растящите или променящите се потребности, са необходими редовни актуализации.

| (3) | С Регламент (ЕО) No 1099/2008 на Комисията се предоставят изпълнителни правомощия да изменя приложенията към регламента. |
| --- | --- |

(3)

С Регламент (ЕО) No 1099/2008 на Комисията се предоставят изпълнителни правомощия да изменя приложенията към регламента.

| (4) | Регламент (ЕО) No 1099/2008 съдържа изискването Комисията (Евростат), в сътрудничество с държавите членки, да изготвя подробна статистика за крайното енергийно потребление и постепенно да я включи в обхвата на статистическите изследвания съгласно определеното в приложенията към посочения регламент. |
| --- | --- |

(4)

Регламент (ЕО) No 1099/2008 съдържа изискването Комисията (Евростат), в сътрудничество с държавите членки, да изготвя подробна статистика за крайното енергийно потребление и постепенно да я включи в обхвата на статистическите изследвания съгласно определеното в приложенията към посочения регламент.

| (5) | Комисията разработи статистика относно енергийното потребление в домакинствата и обсъди с държавите членки осъществимостта, разходите по изготвянето, поверителността и свързаната с отчитането тежест. |
| --- | --- |

(5)

Комисията разработи статистика относно енергийното потребление в домакинствата и обсъди с държавите членки осъществимостта, разходите по изготвянето, поверителността и свързаната с отчитането тежест.

| (6) | Поради това Регламент (ЕО) No 1099/2008 следва да бъде съответно изменен. |
| --- | --- |

(6)

Поради това Регламент (ЕО) No 1099/2008 следва да бъде съответно изменен.

| (7) | Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета на Европейската статистическа система, |
| --- | --- |

(7)

Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета на Европейската статистическа система,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Приложения А и Б към Регламент (ЕО) No 1099/2008 се заменят с приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 24 април 2014 година.

За Комисията

Председател

José Manuel BARROSO

---

(1)  ОВ L 304, 14.11.2008 г., стр. 1.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

ПРИЛОЖЕНИЕ А

ПОЯСНЕНИЯ НА ТЕРМИНОЛОГИЯТА

Настоящото приложение съдържа обяснения или определения на термините, използвани в другите приложения.

1.   ГЕОГРАФСКО ПОКРИТИЕ

Само за статистически цели се прилагат следните географски определения:

| — | Австралия не включва отвъдморските територии. |
| --- | --- |

—

Австралия не включва отвъдморските територии.

| — | Дания не включва Фарьорските острови и Гренландия. |
| --- | --- |

—

Дания не включва Фарьорските острови и Гренландия.

| — | Франция включва Монако, но не включва френските отвъдморски територии Гваделупа, Мартиника, Гвиана, Реюнион, Сен Пиер и Микелон, Нова Каледония, Френска Полинезия, Уолис и Футуна и Майот. |
| --- | --- |

—

Франция включва Монако, но не включва френските отвъдморски територии Гваделупа, Мартиника, Гвиана, Реюнион, Сен Пиер и Микелон, Нова Каледония, Френска Полинезия, Уолис и Футуна и Майот.

| — | Италия включва Сан Марино и Ватикана. |
| --- | --- |

—

Италия включва Сан Марино и Ватикана.

| — | Япония включва Окинава. |
| --- | --- |

—

Япония включва Окинава.

| — | Нидерландия не включва Суринам и Нидерландските Антили. |
| --- | --- |

—

Нидерландия не включва Суринам и Нидерландските Антили.

| — | Португалия включва Азорските острови и Мадейра. |
| --- | --- |

—

Португалия включва Азорските острови и Мадейра.

| — | Испания включва Канарските острови, Балеарските острови, Сеута и Мелила. |
| --- | --- |

—

Испания включва Канарските острови, Балеарските острови, Сеута и Мелила.

| — | Швейцария не включва Лихтенщайн. |
| --- | --- |

—

Швейцария не включва Лихтенщайн.

| — | Съединените щати включват 50-те щата, окръг Колумбия, американските Вирджински острови, Пуерто Рико и Гуам. |
| --- | --- |

—

Съединените щати включват 50-те щата, окръг Колумбия, американските Вирджински острови, Пуерто Рико и Гуам.

2.   АГРЕГИРАНИ ПОКАЗАТЕЛИ

Производителите са класифицирани според предназначението на производството:

—   Производител, за когото производството е основна дейност: предприятия — както частна, така и публична собственост, — чиято основна дейност е производството на електрическа енергия и/или топлинна енергия, предназначена за продажба на трети лица,

—   производители за собствени нужди: предприятия — както частна, така и публична собственост, — които произвеждат електрическа енергия и/или топлинна енергия, изцяло или частично предназначена за техните собствени нужди, за които това е дейност, която поддържа основната им дейност.

Забележка: Комисията може да внесе допълнителни пояснения в терминологията, като добави съответни позовавания на NACE в съответствие с процедурата по регулиране с контрол, посочена в член 11, параграф 2, след влизането в сила на преработена версия на класификацията NACE.

2.1.   Сектори „Производство и разпределение“ и „Преобразуване“

| Производство/местно производство
  Количествата добити или произведени горива, изчислени след всякаква операция за премахване на инертните материали. Производството включва количествата, потребени от производителя по време на производствения процес (напр. за отопление или работа на съоръженията и спомагателното оборудване), както и количествата, доставени на други производители на енергия за преобразуване или за други цели.
  Местно производство означава производството на базата на суровини, добити в съответната държава.
  Внос/износ
  За географските определения вж. раздел „Географско покритие“.
  Освен ако не е предвидено друго, „внос“ се отнася до началния произход (държавата, в която е бил произведен енергийният продукт) за потребление в държавата, а „износ“ — до държавата, в ще се осъществи крайното потребление на произведения енергиен продукт.
  За внесени или изнесени се считат количествата, преминали през политическите граници на държавата, независимо дали е имало митническо оформяне, или не.
  В случай че не може да се посочи държава на произход или на местоназначение, отчитането може да бъде направено в рубрика „Други“.
  Статистически разлики могат да се наблюдават само в случай че се разполага с общото количество внос и износ, установени на описаната по-горе основа, докато географската разбивка е направена на базата на друго изследване, източник или идея. В такъв случай разликите се вписват в рубрика „Други“.
  Международна морска бункеровка
  Количества горива, доставени на кораби, плаващи под всякакъв флаг и участващи в международното корабоплаване. Международното корабоплаване може да се осъществява по море, по вътрешни езера и водни пътища, както и в крайбрежни води. Изключва се:






  — | потреблението от кораби, които участват във вътрешното корабоплаване. Разделението на вътрешно и международно корабоплаване се прави на базата на пристанище на тръгване и пристанище на пристигане, а не в зависимост от флага или националната принадлежност на кораба, |
| --- | --- |

Производство/местно производство

Количествата добити или произведени горива, изчислени след всякаква операция за премахване на инертните материали. Производството включва количествата, потребени от производителя по време на производствения процес (напр. за отопление или работа на съоръженията и спомагателното оборудване), както и количествата, доставени на други производители на енергия за преобразуване или за други цели.

Местно производство означава производството на базата на суровини, добити в съответната държава.

Внос/износ

За географските определения вж. раздел „Географско покритие“.

Освен ако не е предвидено друго, „внос“ се отнася до началния произход (държавата, в която е бил произведен енергийният продукт) за потребление в държавата, а „износ“ — до държавата, в ще се осъществи крайното потребление на произведения енергиен продукт.

За внесени или изнесени се считат количествата, преминали през политическите граници на държавата, независимо дали е имало митническо оформяне, или не.

В случай че не може да се посочи държава на произход или на местоназначение, отчитането може да бъде направено в рубрика „Други“.

Статистически разлики могат да се наблюдават само в случай че се разполага с общото количество внос и износ, установени на описаната по-горе основа, докато географската разбивка е направена на базата на друго изследване, източник или идея. В такъв случай разликите се вписват в рубрика „Други“.

Международна морска бункеровка

Количества горива, доставени на кораби, плаващи под всякакъв флаг и участващи в международното корабоплаване. Международното корабоплаване може да се осъществява по море, по вътрешни езера и водни пътища, както и в крайбрежни води. Изключва се:

—

потреблението от кораби, които участват във вътрешното корабоплаване. Разделението на вътрешно и международно корабоплаване се прави на базата на пристанище на тръгване и пристанище на пристигане, а не в зависимост от флага или националната принадлежност на кораба,

| — | потреблението от риболовни съдове, |
| --- | --- |

—

потреблението от риболовни съдове,

| — | потреблението от въоръжените сили. |
| --- | --- |

—

потреблението от въоръжените сили.

Изменения на запасите

Разликата, констатирана между началното ниво на запаси и крайното ниво на запаси по отношение на запасите, съхранявани на националната територия.

Брутно потребление (изчислено)

Стойност, изчислявана по следния начин:

Местно производство + доставки от други източници + внос — износ — международна морска бункеровка + изменения на запасите

Брутно потребление (констатирано)

Това е количеството, действително отчетено в проучванията, проведени в секторите на крайно потребление.

Статистически разлики

Стойност, изчислявана по следния начин:

изчислено брутно потребление — констатирано брутно потребление.

Включва измененията на запасите при крайните потребители, когато тези промени не могат да бъдат включени в рубрика „Изменения на запасите“.

В случай на големи разлики се посочват причините.

Електроцентрали, за които производството на енергия е основна дейност

Количествата горива, използвани за производството на електрическа енергия.

Горивата, използвани от централи, които съдържат поне една производствена единица за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, се отчитат в рубрика „Централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, за които комбинираното производство на енергия е основна дейност“.

Централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, за които комбинираното производство на електрическа и топлинна енергия е основна дейност

Количествата горива, използвани за производството на електрическа и топлинна енергия.

Топлоцентрали, за които производството на енергия е основна дейност

Количествата горива, използвани за производството на топлинна енергия.

Електроцентрали, които произвеждат за собствени нужди

Количествата горива, използвани за производството на електрическа енергия.

Горивата, използвани от централи, които съдържат поне една производствена единица за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, се отчитат в рубрика „Централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, които произвеждат за собствени нужди“.

Централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, които произвеждат за собствени нужди

Количествата горива, съответстващи на количеството произведена електрическа енергия и продадена топлинна енергия.

Топлоцентрали, които произвеждат за собствени нужди

Количествата горива, съответстващи на количеството продадена топлинна енергия.

Брикетни фабрики

Количествата, използвани за производството на горива.

Количествата, използвани за отопление и работа на съоръженията, не се отчитат тук, а като потребление в енергийния сектор.

Коксови пещи

Количествата, използвани в коксовите пещи.

Количествата, използвани за отопление и работа на съоръженията, не се отчитат тук, а като потребление в енергийния сектор.

Предприятия за производство на брикети от кафяви въглища/брикети от торф

Количествата лигнитни въглища, използвани за производството на брикети от кафяви въглища, или количествата торф, използвани за производството на брикети от торф.

Количествата, използвани за отопление и работа на съоръженията, не се отчитат тук, а като потребление в енергийния сектор.

Предприятия за заводски газ

Количествата, използвани за производството на газ в предприятията за заводски газ и в заводите за газификация на въглища.

Количествата, използвани като гориво за отопление и работа на съоръженията, не се включват тук, а се отчитат като потребление в енергийния сектор.

Доменни пещи

Количествата коксуващи се въглища и/или черни/битуминозни въглища (по принцип съответстващи на метода с инжектиране на въглищен прах), както и кокс от коксови пещи, преработени в доменни пещи.

Количествата, използвани като гориво за отопление и работа на доменните пещи (например газ от доменни пещи) не се включват тук, а се отчитат като потребление в енергийния сектор.

Втечняване на въглища

Количествата гориво, използвани за производството на синтетичен нефт.

Нефтени рафинерии

Количествата, използвани за производството на нефтени продукти.

Количествата, използвани като гориво за отопление и работа на съоръженията, не се отчитат тук, а като потребление в енергийния сектор.

Невключени никъде другаде — „Преобразуване“

Количества, използвани за дейности, свързани с преобразуване, и които не са включени никъде другаде. В случай на използване на тази позиция в доклада се пояснява какво точно се включва в нея.

2.2.   Енергиен сектор и крайно потребление

| Общо за енергийния сектор
  Количествата, използвани от енергийната промишленост за подпомагане на добива (въгледобив, производство на нефт и газ) или за дейности, свързани с преобразуване. Това съответства на разделения 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 и 35 на NACE.
  Изключва количествата горива, преобразувани в друга форма на енергия (които се отчитат в рубриката за сектор „Преобразуване“) или използвани за поддръжка на експлоатацията на нефтопроводи, газопроводи и пулпопроводи (които се отчитат в рубриката за сектор „Транспорт“).
  Включва производството на химически материали за ядрен разпад и синтез, както и продуктите от тези процеси.
  Електроцентрали, централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия и топлоцентрали
  Количествата, използвани като енергиен източник в електроцентралите, централите за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия и топлоцентралите.
  Каменовъглени мини
  Количествата, използвани като енергиен източник за добива и обогатяването на въглища във въгледобивната промишленост.
  Въглищата, изгаряни в електроцентрали, разположени в непосредствена близост до каменовъглената мина, се отчитат в рубриката за сектор „Преобразуване“.
  Брикетни фабрики
  Количествата, използвани като енергиен източник в брикетните фабрики.
  Коксови пещи
  Количествата, използвани като енергиен източник във фабриките за кокс.
  Предприятия за производство на брикети от кафяви въглища/брикети от торф
  Количествата, използвани като енергиен източник в предприятията за производство на брикети от кафяви въглища/брикети от торф.
  Предприятия за заводски газ/заводи за газификация
  Количествата, използвани като енергиен източник в предприятията за заводски газ и в заводите за газификация на въглища.
  Доменни пещи
  Количествата, използвани като енергиен източник в доменните пещи.
  Втечняване на въглища
  Количествата, използвани като енергиен източник в заводите за втечняване на въглища.
  Нефтени рафинерии
  Количествата, използвани като енергиен източник в нефтените рафинерии.
  Добив на нефт и газ
  Количествата, използвани като гориво при добива на нефт и газ и в предприятията за преработка на природен газ.
  Изключва загубите по тръбопроводите (които се отчитат като загуби при разпределение) и количествата енергия, използвани за експлоатацията на тръбопроводите (които се отчитат в рубриката за сектор „Транспорт“).
  Общо крайно потребление
  Определя се (изчислява се) по следния начин:
  = общото неенергийно потребление + крайното енергийно потребление („Промишленост“ + „Транспорт“ + други сектори)
  Изключва количествата, доставени за преобразуване; потреблението на промишлените отрасли, произвеждащи енергия, както и загубите при разпределение.
  Неенергийно потребление
  Енергийни продукти, използвани като суровини в различните сектори, т.е. които не се потребяват като гориво и не се преобразуват в друго гориво. |
| --- |

Общо за енергийния сектор

Количествата, използвани от енергийната промишленост за подпомагане на добива (въгледобив, производство на нефт и газ) или за дейности, свързани с преобразуване. Това съответства на разделения 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 и 35 на NACE.

Изключва количествата горива, преобразувани в друга форма на енергия (които се отчитат в рубриката за сектор „Преобразуване“) или използвани за поддръжка на експлоатацията на нефтопроводи, газопроводи и пулпопроводи (които се отчитат в рубриката за сектор „Транспорт“).

Включва производството на химически материали за ядрен разпад и синтез, както и продуктите от тези процеси.

Електроцентрали, централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия и топлоцентрали

Количествата, използвани като енергиен източник в електроцентралите, централите за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия и топлоцентралите.

Каменовъглени мини

Количествата, използвани като енергиен източник за добива и обогатяването на въглища във въгледобивната промишленост.

Въглищата, изгаряни в електроцентрали, разположени в непосредствена близост до каменовъглената мина, се отчитат в рубриката за сектор „Преобразуване“.

Брикетни фабрики

Количествата, използвани като енергиен източник в брикетните фабрики.

Коксови пещи

Количествата, използвани като енергиен източник във фабриките за кокс.

Предприятия за производство на брикети от кафяви въглища/брикети от торф

Количествата, използвани като енергиен източник в предприятията за производство на брикети от кафяви въглища/брикети от торф.

Предприятия за заводски газ/заводи за газификация

Количествата, използвани като енергиен източник в предприятията за заводски газ и в заводите за газификация на въглища.

Доменни пещи

Количествата, използвани като енергиен източник в доменните пещи.

Втечняване на въглища

Количествата, използвани като енергиен източник в заводите за втечняване на въглища.

Нефтени рафинерии

Количествата, използвани като енергиен източник в нефтените рафинерии.

Добив на нефт и газ

Количествата, използвани като гориво при добива на нефт и газ и в предприятията за преработка на природен газ.

Изключва загубите по тръбопроводите (които се отчитат като загуби при разпределение) и количествата енергия, използвани за експлоатацията на тръбопроводите (които се отчитат в рубриката за сектор „Транспорт“).

Общо крайно потребление

Определя се (изчислява се) по следния начин:

= общото неенергийно потребление + крайното енергийно потребление („Промишленост“ + „Транспорт“ + други сектори)

Изключва количествата, доставени за преобразуване; потреблението на промишлените отрасли, произвеждащи енергия, както и загубите при разпределение.

Неенергийно потребление

Енергийни продукти, използвани като суровини в различните сектори, т.е. които не се потребяват като гориво и не се преобразуват в друго гориво.

2.3.   Спецификация на крайното потребление на енергията

| Крайно енергийно потребление
  Това е общото енергийно потребление в сектор „Промишленост“, сектор „Транспорт“ и другите сектори.
  Сектор „Промишленост“
  Тук се обхващат количествата горива, потребявани от промишлените предприятия за дейности, с които се поддържа основната им дейност.
  При топлоцентрали, произвеждащи само топлинна енергия, или централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия се вземат предвид само количествата горива, използвани за производството на топлинна енергия, предназначена за собствените нужди на централата. Количествата горива, използвани за производството на топлинна енергия за продажба и за производството на електрическа енергия, се отчитат в съответната рубрика от сектор „Преобразуване“.
  Черна металургия: разделения 24.1, 24.2, 24.3, 24.51 и 24.52 на NACE.
  Химическа (включително нефтохимическа)
  Химическа и нефтохимическа промишленост; разделения 20 и 21 на NACE.
  Цветна металургия
  Подотрасли на цветната металургия; разделения 24.4, 24.53 и 24.54 на NACE.
  Неметални минерали
  Стъкларска, керамична и циментова промишленост, както и други производства на строителни материали; разделение 23 на NACE.
  Транспортно оборудване
  Промишлени отрасли, свързани с оборудването, използвано за транспортни цели; разделения 29 и 30 на NACE.
  Машиностроене
  Производство на метални изделия, на машини и на оборудване, различно от транспортното оборудване; разделения 25, 26, 27 и 28 на NACE.
  Добивна промишленост
  Разделения 07 (с изключение на 07.21), 08 (с изключение на 08.92) и 09.9 на NACE; изключва промишлените отрасли, произвеждащи енергия.
  Храна, напитки и тютюн: разделения 10, 11 и 12 на NACE.
  Целулозно-хартиена и полиграфическа промишленост
  Включва производството на носители със запис; разделения 17 и 18 на NACE.
  Дървообработване и изделия от дърво (различни от целулоза и хартия): разделение 16 на NACE.
  Строителство: разделения 41, 42 и 43 на NACE.
  Текстил и кожа: разделения 13, 14 и 15 на NACE.
  Невключени никъде другаде — „Промишленост“
  Потреблението в секторите, невключени по-горе.
  Сектор „Транспорт“
  Енергията, потребена за всички видове транспортни дейности, независимо от стопанския сектор, в който се провежда дейността; разделения 49, 50 и 51 на NACE.
  Сектор „Транспорт“ — железопътен транспорт
  Цялото потребление в железопътния превоз, включително това в промишлената железопътна инфраструктура; разделения 49.1 и 49.2 на NACE.
  Сектор „Транспорт“ — вътрешно корабоплаване
  Количествата, доставени на съдове, които не участват в международното корабоплаване, независимо под какъв флаг плават (вж. „Международна морска бункеровка“). Разделението на вътрешно и международно корабоплаване се прави на базата на пристанище на тръгване и пристанище на пристигане, а не в зависимост от флага или националната принадлежност на кораба. разделение 50 на NACE.
  Сектор „Транспорт“ — автомобилен транспорт
  Количествата, използвани от пътните превозни средства.
  Включва горивото, използвано от селскостопански транспортни средства по шосетата, и смазочните масла, използвани за пътните превозни средства.
  Изключва енергията, използвана в стационарните двигатели (вж. рубрика „Други сектори“), от тракторите извън пътната мрежа (вж. „Селско стопанство“), за военни цели в пътните превозни средства (вж. рубрика „Други сектори — невключени никъде другаде“), както и асфалт, използван за пътна настилка, и енергия, потребявана от двигатели на строителни площадки (вж. рубрика „Промишленост“, подсектор „Строителство“). разделения 49.3 и 49.4 на NACE.
  Сектор „Транспорт“ — тръбопроводен транспорт
  Количествата, използвани като енергия за поддръжката и експлоатацията на тръбопроводи, пренасящи газове, течности, шлам и други подобни; разделение 49.5 на NACE.
  Включва енергията, изразходвана от помпените станции, и тази за поддръжка на тръбопровода.
  Изключва енергията, потребена за разпределението по тръбопровода на природен или синтетичен газ, топла вода или пара от доставчика до крайните ползватели (която се отчита в рубриката за сектор „Енергетика“), енергията, изразходвана за крайното подаване на вода към домакинства, промишлени, търговски или други потребители (която се отнася към сектор „Търговия и обществени услуги“), както и загубите, възникнали при преноса от доставчика до крайните ползватели (които се отчитат като загуби при разпределение).
  Сектор „Транспорт“ — международни полети
  Количества авиационно гориво, доставени на летателните апарати за международни полети. Разделението на вътрешни и международни полети следва да се прави на базата на място на излитане и място на кацане, а не в зависимост от националната принадлежност на авиокомпанията. Част от разделение 51 на NACE.
  Изключва горивата, изразходвани от авиационните компании за пътните им превозни средства (които се отчитат в рубрика „Сектор „Транспорт“ — невключени никъде другаде“), и употребата на авиационни горива за военни цели (която се отчита в рубрика „Други сектори — невключени никъде другаде“).
  Сектор „Транспорт“ — вътрешни полети
  Количества авиационно гориво, доставени на летателните апарати за вътрешни полети — търговски, частни, селскостопански и т.н. Част от разделение 51 на NACE.
  Включва горивото, изразходвано за цели, различни от летенето, например изпитването на двигатели на стенд. Разделението на вътрешни и международни полети следва да се прави на базата на място на излитане и място на кацане, а не в зависимост от националната принадлежност на авиокомпанията.
  Изключва горивата, изразходвани от авиационните компании за пътните им превозни средства (които се отчитат в рубрика „Сектор „Транспорт“ — невключени никъде другаде“), и употребата на авиационни горива за военни цели (която се отчита в рубрика „Други сектори — невключени никъде другаде“).
  Сектор „Транспорт“ — невключени никъде другаде
  Количества, използвани за транспортни дейности, които не са включени никъде другаде.
  Включва горивата, използвани от авиационните компании за пътните им превозни средства, както и горивата, използвани в пристанищата от съоръженията за разтоварване на кораби и различните видове подемни кранове.
  Да се посочи кои точно елементи са включени в тази позиция.
  Други сектори
  Сектори, които не са изрично споменати или не спадат към сектори „Енергетика“, „Промишленост“ и „Транспорт“.
  Други сектори — „Търговия и обществени услуги“
  Горива, изразходвани от предприятията и службите в публичния и частния сектор.
  Разделения 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 и 99 на NACE.
  Други сектори — „Жилищен сектор“
  Отчитат се горивата, изразходвани от всички домакинства, включително „домакинства с наети на работа лица“. разделения 97 и 98 на NACE.
  За този сектор се прилагат следните специфични определения:

  Сектор „Домакинства“:

  „Домакинство“ означава лице, живеещо самостоятелно, или група лица, живеещи заедно в едно и също частно жилище и поделящи разходите си, включително съвместното осигуряване на средства за препитание. Следователно сектор „Домакинства“, познат също така като жилищен (или битов) сектор, е обобщено название на всички домакинства в дадена държава.
  Сградите за колективно обитаване, които могат да бъдат за постоянно (напр. затвори) или временно обитаване (напр. болници), следва да бъдат изключени от обхвата, тъй като те се включват в потреблението в сектор „Услуги“. Енергията, използвана при всички транспортни дейности, следва да бъде отчетена в сектор „Транспорт“, а не в сектор „Домакинства“.
  Енергийното потребление, свързано със значителни стопански дейности на домакинствата, също следва да се изключи от общото енергийно потребление на домакинствата. Тези дейности включват селскостопански дейности в малки ферми и други стопански дейности, извършвани в обитаваното от домакинството жилище, и следва да се отчитат в съответния сектор.

  Отопление на помещенията:

  Тази енергийна услуга е свързана с използването на енергия за осигуряване на топлина във вътрешното жилищно пространство.

  Охлаждане на помещенията:

  Тази енергийна услуга е свързана с използването на енергия за охлаждане в жилището чрез система за охлаждане и/или хладилен агрегат.
  Вентилаторите и другите уреди, които не са свързани с хладилен агрегат, се изключват от този раздел, като следва да се включат в раздела „Осветителни тела и електроуреди“.

  Подгряване на вода:

  Тази енергийна услуга е свързана с използването на енергия за подгряване на вода в жилището за получаване на топла течаща вода, за къпане, почистване и други видове — различни от готвене — приложения.
  Отоплението на плувни басейни се изключва, като следва да се включи в раздела „Други видове крайно потребление“.

  Готвене:

  Тази енергийна услуга е свързана с използването на енергия за приготвяне на ястия.
  Уредите за подпомагане на готвенето (микровълнови фурни, кани за подгряване на вода, кафеварки и т.н.) се изключват; те следва да се включат в раздела „Осветителни тела и електроуреди“.

  Осветителни тела и електроуреди (само електрически):

  Използването на електрическа енергия за осветление и всички други електроуреди в дадено жилище, които не са включени в раздела „Други видове крайно потребление“.

  Други видове крайно потребление:

  Всички други видове енергийно потребление в домакинствата, като например употребата на енергия за дейности на открито и за всякакви други дейности, които не са обхванати в посочените по-горе пет категории крайно енергийно потребление (напр. косачки за трева, нагреватели за плувни басейни, външни отоплителни тела, барбекюта на открито, сауни и т.н.).
  Други сектори — „Селско стопанство/горско стопанство“
  Горива, изразходвани от потребители, класифицирани в сектор „Селско стопанство, лов и горско стопанство“; разделения 01 и 02 на NACE.
  Други сектори — „Рибно стопанство“
  Горива, доставени за вътрешен, крайбрежен и дълбоководен риболов. В рубрика „Рибно стопанство“ се включват горивата, доставени на кораби, плаващи под всякакъв флаг, които зареждат гориво в държавата (включително за международен риболов), както и енергията, използвана в рибната промишленост. разделение 03 на NACE.
  Други сектори — невключени никъде другаде
  Това са дейностите, които не са включени никъде другаде. Тази категория включва използването на гориво за военни цели, както за нестационарна, така и за стационарна употреба (например кораби, летателни апарати, пътни превозни средства и енергия, използвана в жилищните райони), независимо от това дали доставеното гориво е предназначено за военните в тази държава или в друга държава. В случай че се използва тази рубрика, в доклада се пояснява какво точно се включва в нея. |
| --- |

Крайно енергийно потребление

Това е общото енергийно потребление в сектор „Промишленост“, сектор „Транспорт“ и другите сектори.

Сектор „Промишленост“

Тук се обхващат количествата горива, потребявани от промишлените предприятия за дейности, с които се поддържа основната им дейност.

При топлоцентрали, произвеждащи само топлинна енергия, или централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия се вземат предвид само количествата горива, използвани за производството на топлинна енергия, предназначена за собствените нужди на централата. Количествата горива, използвани за производството на топлинна енергия за продажба и за производството на електрическа енергия, се отчитат в съответната рубрика от сектор „Преобразуване“.

Черна металургия: разделения 24.1, 24.2, 24.3, 24.51 и 24.52 на NACE.

Химическа (включително нефтохимическа)

Химическа и нефтохимическа промишленост; разделения 20 и 21 на NACE.

Цветна металургия

Подотрасли на цветната металургия; разделения 24.4, 24.53 и 24.54 на NACE.

Неметални минерали

Стъкларска, керамична и циментова промишленост, както и други производства на строителни материали; разделение 23 на NACE.

Транспортно оборудване

Промишлени отрасли, свързани с оборудването, използвано за транспортни цели; разделения 29 и 30 на NACE.

Машиностроене

Производство на метални изделия, на машини и на оборудване, различно от транспортното оборудване; разделения 25, 26, 27 и 28 на NACE.

Добивна промишленост

Разделения 07 (с изключение на 07.21), 08 (с изключение на 08.92) и 09.9 на NACE; изключва промишлените отрасли, произвеждащи енергия.

Храна, напитки и тютюн: разделения 10, 11 и 12 на NACE.

Целулозно-хартиена и полиграфическа промишленост

Включва производството на носители със запис; разделения 17 и 18 на NACE.

Дървообработване и изделия от дърво (различни от целулоза и хартия): разделение 16 на NACE.

Строителство: разделения 41, 42 и 43 на NACE.

Текстил и кожа: разделения 13, 14 и 15 на NACE.

Невключени никъде другаде — „Промишленост“

Потреблението в секторите, невключени по-горе.

Сектор „Транспорт“

Енергията, потребена за всички видове транспортни дейности, независимо от стопанския сектор, в който се провежда дейността; разделения 49, 50 и 51 на NACE.

Сектор „Транспорт“ — железопътен транспорт

Цялото потребление в железопътния превоз, включително това в промишлената железопътна инфраструктура; разделения 49.1 и 49.2 на NACE.

Сектор „Транспорт“ — вътрешно корабоплаване

Количествата, доставени на съдове, които не участват в международното корабоплаване, независимо под какъв флаг плават (вж. „Международна морска бункеровка“). Разделението на вътрешно и международно корабоплаване се прави на базата на пристанище на тръгване и пристанище на пристигане, а не в зависимост от флага или националната принадлежност на кораба. разделение 50 на NACE.

Сектор „Транспорт“ — автомобилен транспорт

Количествата, използвани от пътните превозни средства.

Включва горивото, използвано от селскостопански транспортни средства по шосетата, и смазочните масла, използвани за пътните превозни средства.

Изключва енергията, използвана в стационарните двигатели (вж. рубрика „Други сектори“), от тракторите извън пътната мрежа (вж. „Селско стопанство“), за военни цели в пътните превозни средства (вж. рубрика „Други сектори — невключени никъде другаде“), както и асфалт, използван за пътна настилка, и енергия, потребявана от двигатели на строителни площадки (вж. рубрика „Промишленост“, подсектор „Строителство“). разделения 49.3 и 49.4 на NACE.

Сектор „Транспорт“ — тръбопроводен транспорт

Количествата, използвани като енергия за поддръжката и експлоатацията на тръбопроводи, пренасящи газове, течности, шлам и други подобни; разделение 49.5 на NACE.

Включва енергията, изразходвана от помпените станции, и тази за поддръжка на тръбопровода.

Изключва енергията, потребена за разпределението по тръбопровода на природен или синтетичен газ, топла вода или пара от доставчика до крайните ползватели (която се отчита в рубриката за сектор „Енергетика“), енергията, изразходвана за крайното подаване на вода към домакинства, промишлени, търговски или други потребители (която се отнася към сектор „Търговия и обществени услуги“), както и загубите, възникнали при преноса от доставчика до крайните ползватели (които се отчитат като загуби при разпределение).

Сектор „Транспорт“ — международни полети

Количества авиационно гориво, доставени на летателните апарати за международни полети. Разделението на вътрешни и международни полети следва да се прави на базата на място на излитане и място на кацане, а не в зависимост от националната принадлежност на авиокомпанията. Част от разделение 51 на NACE.

Изключва горивата, изразходвани от авиационните компании за пътните им превозни средства (които се отчитат в рубрика „Сектор „Транспорт“ — невключени никъде другаде“), и употребата на авиационни горива за военни цели (която се отчита в рубрика „Други сектори — невключени никъде другаде“).

Сектор „Транспорт“ — вътрешни полети

Количества авиационно гориво, доставени на летателните апарати за вътрешни полети — търговски, частни, селскостопански и т.н. Част от разделение 51 на NACE.

Включва горивото, изразходвано за цели, различни от летенето, например изпитването на двигатели на стенд. Разделението на вътрешни и международни полети следва да се прави на базата на място на излитане и място на кацане, а не в зависимост от националната принадлежност на авиокомпанията.

Изключва горивата, изразходвани от авиационните компании за пътните им превозни средства (които се отчитат в рубрика „Сектор „Транспорт“ — невключени никъде другаде“), и употребата на авиационни горива за военни цели (която се отчита в рубрика „Други сектори — невключени никъде другаде“).

Сектор „Транспорт“ — невключени никъде другаде

Количества, използвани за транспортни дейности, които не са включени никъде другаде.

Включва горивата, използвани от авиационните компании за пътните им превозни средства, както и горивата, използвани в пристанищата от съоръженията за разтоварване на кораби и различните видове подемни кранове.

Да се посочи кои точно елементи са включени в тази позиция.

Други сектори

Сектори, които не са изрично споменати или не спадат към сектори „Енергетика“, „Промишленост“ и „Транспорт“.

Други сектори — „Търговия и обществени услуги“

Горива, изразходвани от предприятията и службите в публичния и частния сектор.

Разделения 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 и 99 на NACE.

Други сектори — „Жилищен сектор“

Отчитат се горивата, изразходвани от всички домакинства, включително „домакинства с наети на работа лица“. разделения 97 и 98 на NACE.

За този сектор се прилагат следните специфични определения:

Сектор „Домакинства“:

„Домакинство“ означава лице, живеещо самостоятелно, или група лица, живеещи заедно в едно и също частно жилище и поделящи разходите си, включително съвместното осигуряване на средства за препитание. Следователно сектор „Домакинства“, познат също така като жилищен (или битов) сектор, е обобщено название на всички домакинства в дадена държава.

Сградите за колективно обитаване, които могат да бъдат за постоянно (напр. затвори) или временно обитаване (напр. болници), следва да бъдат изключени от обхвата, тъй като те се включват в потреблението в сектор „Услуги“. Енергията, използвана при всички транспортни дейности, следва да бъде отчетена в сектор „Транспорт“, а не в сектор „Домакинства“.

Енергийното потребление, свързано със значителни стопански дейности на домакинствата, също следва да се изключи от общото енергийно потребление на домакинствата. Тези дейности включват селскостопански дейности в малки ферми и други стопански дейности, извършвани в обитаваното от домакинството жилище, и следва да се отчитат в съответния сектор.

Отопление на помещенията:

Тази енергийна услуга е свързана с използването на енергия за осигуряване на топлина във вътрешното жилищно пространство.

Охлаждане на помещенията:

Тази енергийна услуга е свързана с използването на енергия за охлаждане в жилището чрез система за охлаждане и/или хладилен агрегат.

Вентилаторите и другите уреди, които не са свързани с хладилен агрегат, се изключват от този раздел, като следва да се включат в раздела „Осветителни тела и електроуреди“.

Подгряване на вода:

Тази енергийна услуга е свързана с използването на енергия за подгряване на вода в жилището за получаване на топла течаща вода, за къпане, почистване и други видове — различни от готвене — приложения.

Отоплението на плувни басейни се изключва, като следва да се включи в раздела „Други видове крайно потребление“.

Готвене:

Тази енергийна услуга е свързана с използването на енергия за приготвяне на ястия.

Уредите за подпомагане на готвенето (микровълнови фурни, кани за подгряване на вода, кафеварки и т.н.) се изключват; те следва да се включат в раздела „Осветителни тела и електроуреди“.

Осветителни тела и електроуреди (само електрически):

Използването на електрическа енергия за осветление и всички други електроуреди в дадено жилище, които не са включени в раздела „Други видове крайно потребление“.

Други видове крайно потребление:

Всички други видове енергийно потребление в домакинствата, като например употребата на енергия за дейности на открито и за всякакви други дейности, които не са обхванати в посочените по-горе пет категории крайно енергийно потребление (напр. косачки за трева, нагреватели за плувни басейни, външни отоплителни тела, барбекюта на открито, сауни и т.н.).

Други сектори — „Селско стопанство/горско стопанство“

Горива, изразходвани от потребители, класифицирани в сектор „Селско стопанство, лов и горско стопанство“; разделения 01 и 02 на NACE.

Други сектори — „Рибно стопанство“

Горива, доставени за вътрешен, крайбрежен и дълбоководен риболов. В рубрика „Рибно стопанство“ се включват горивата, доставени на кораби, плаващи под всякакъв флаг, които зареждат гориво в държавата (включително за международен риболов), както и енергията, използвана в рибната промишленост. разделение 03 на NACE.

Други сектори — невключени никъде другаде

Това са дейностите, които не са включени никъде другаде. Тази категория включва използването на гориво за военни цели, както за нестационарна, така и за стационарна употреба (например кораби, летателни апарати, пътни превозни средства и енергия, използвана в жилищните райони), независимо от това дали доставеното гориво е предназначено за военните в тази държава или в друга държава. В случай че се използва тази рубрика, в доклада се пояснява какво точно се включва в нея.

3.   ДРУГИ ТЕРМИНИ

Значенията на следните съкращения са, както следва:

—   ТМО: тетраметилолово,

—   ТЕО: тетраетилолово,

—   SBP: бензини със специална точка на кипене,

—   ВНГ: втечнен нефтен газ,

—   ТВПГ: течни въглеводороди от природен газ,

—   ВПГ: втечнен природен газ,

—   СПГ: сгъстен природен газ.

ПРИЛОЖЕНИЕ Б

ГОДИШНА СТАТИСТИКА ЗА ЕНЕРГИЙНИЯ СЕКТОР

В настоящото приложение са описани обхватът, единиците, отчетният период, честотата, сроковете и условията за предаване на ежегодно събираните статистически данни за енергийния сектор.

За термините, за които в настоящото приложение не се дава специално обяснение, се прилагат обясненията в приложение А.

1.   ТВЪРДИ ИЗКОПАЕМИ ГОРИВА И СИНТЕТИЧНИ ГАЗОВЕ

1.1.   Енергийни продукти, за които се прилага

Ако не е предвидено друго, събирането на данни се прилага за всички изброени по-долу енергийни продукти:

| Енергиен продукт | Определение |
| --- | --- |
| 1. | Антрацитни въглища |

Енергиен продукт

Определение

1.

Антрацитни въглища

Висококачествени въглища, използвани за промишлени и битови нужди. Характеризират се по принцип с ниско съдържание на летливи вещества (по-малко от 10 %) и високо съдържание на въглерод (около 90 % свързан въглерод). Тяхната горна топлина на изгаряне е над 24 000 kJ/kg, изчислена върху безпепелно влажно вещество.

| 2. | Коксуващи се въглища |
| --- | --- |

2.

Коксуващи се въглища

Въглища с качества, позволяващи производството на подходящи за използване в доменните пещи горива. Тяхната горна топлина на изгаряне е над 24 000 kJ/kg, изчислена върху безпепелно влажно вещество.

| 3. | Черни/битуминозни въглища |
| --- | --- |

3.

Черни/битуминозни въглища

Въглища, използвани за производството на пара, които включват всички черни/битуминозни въглища, които не са включени в коксуващите се въглища или антрацитните въглища. Характеризират се с по-високо съдържание на летливи вещества, отколкото антрацитните въглища (над 10 %) и с по-ниско съдържание на въглерод (под 90 % свързан въглерод). Тяхната горна топлина на изгаряне е над 24 000 kJ/kg, изчислена върху безпепелно влажно вещество. Ако черните/битуминозните въглища се използват в коксови пещи, те се отчитат като коксуващи се въглища.

| 4. | Кафяви въглища |
| --- | --- |

4.

Кафяви въглища

Отнася се за неагломерирани въглища с горна топлина на изгаряне между 20 000 kJ/kg и 24 000 kJ/kg, чието съдържание на летливи вещества превишава 31 %, изчислено върху сухо вещество, без минерални съставки.

| 5. | Лигнитни въглища |
| --- | --- |

5.

Лигнитни въглища

Неагломерирани въглища с горна топлина на изгаряне под 20 000 kJ/kg, чието съдържание на летливи вещества превишава 31 %, изчислено върху сухо вещество, без минерални съставки.

| 6. | Брикети |
| --- | --- |

6.

Брикети

Пресовано гориво, произведено от ситнеж от антрацитни въглища с добавка на свързващо вещество. По тази причина количеството произведени брикети може леко да надвишава количеството въглища, действително изразходвани в процеса на преобразуване.

| 7. | Кокс от коксови пещи |
| --- | --- |

7.

Кокс от коксови пещи

Твърдият продукт, получен вследствие на коксуване на въглища (основно на коксуващи се въглища) при висока температура; характеризира се с ниско съдържание на влага и летливи вещества. Коксът от коксови пещи се използва предимно в черната металургия като енергиен източник и реактив. Коксовите отсевки и леярският кокс се включват в тази категория.

Полукоксът (твърд продукт, получен вследствие на коксуване на въглища при ниска температура) също се включва в тази категория. Полукоксът се използва като гориво за битови нужди или от самата фабрика за преработка. В тази позиция се включват също така коксът, коксовите отсевки и полукоксът, произведени от лигнитни въглища.

| 8. | Газов кокс |
| --- | --- |

8.

Газов кокс

Страничен продукт на антрацитните въглища, използван за производството на битов газ в предприятията за заводски газ. Газовият кокс се използва за отопление.

| 9. | Каменовъглен катран |
| --- | --- |

9.

Каменовъглен катран

Продукт от сухата дестилация на черни/битуминозни въглища. Каменовъгленият катран е течният страничен продукт от дестилацията на въглища за производството на кокс в коксови пещи, или се произвежда от кафяви въглища („нискотемпературен катран“). Каменовъгленият катран може да се дестилира на свой ред, при което се получават различни органични продукти (напр. бензол, толуол, нафталин), които по принцип се отчитат като суровини за нефтохимическата промишленост.

| 10. | Брикети
  от кафяви въглища |
| --- | --- |

10.

Брикети

от кафяви въглища

Брикетите от кафяви въглища са пресовано гориво, произведено от лигнитни или кафяви въглища посредством брикетиране под високо налягане без добавяне на свързващо вещество, в т.ч. изсушен лигнитен ситнеж и пепел.

| 11. | Газ от предприятия за заводски газ |
| --- | --- |

11.

Газ от предприятия за заводски газ

В тази категория се включват всички видове газове, произведени в публични предприятия за комунални услуги или в частни предприятия, чиято основна дейност е производство, пренос и разпределение на газ. В нея се включва също така газът, произведен чрез коксуване (включително газът, произведен в коксови пещи и прехвърлен в категорията на газа от предприятия за заводски газ), чрез пълна газификация, със или без обогатяване с нефтени продукти (ВНГ, отпадъчен мазут и др.) и чрез риформинг и просто смесване на газове и/или въздух, който се отчита в графата „От други източници“. В сектор „Преобразуване“ следва да се посочат количествата газ от предприятия за заводски газ, прехвърлени в категорията на смесения природен газ, който ще бъде разпределен и консумиран посредством мрежата за подаване на природен газ.

Производството на други въглищни газове (напр. коксов газ, газ от доменни пещи и газ от кислородни конвертори) се отчита в колоните за тези газове, а не като производство на газ от предприятия за заводски газ. Въглищните газове, прехвърлени в предприятия за заводски газ, впоследствие се отчитат (в собствената им колона) в сектор „Преобразуване“ в ред „Предприятия за заводски газ“. Общото количество газ от предприятия за заводски газ, резултат от прехвърляне на други въглищни газове, се посочва в графа „Производство“ на „Газ от предприятия за заводски газ“.

| 12. | Коксов газ |
| --- | --- |

12.

Коксов газ

Получен като страничен продукт при получаването на кокс от коксови пещи за производството на желязо и стомана.

| 13. | Газ от доменни пещи |
| --- | --- |

13.

Газ от доменни пещи

Получава се при изгарянето на кокс в доменните пещи на черната металургия. Добива се и се използва като гориво отчасти в предприятието и отчасти в други процеси на производството на стомана или в електроцентрали, които разполагат с необходимото оборудване за изгарянето му. Количеството гориво се отчита на базата на горната топлина на изгаряне.

| 14. | Други видове усвоявани газове |
| --- | --- |

14.

Други видове усвоявани газове

Страничен продукт от производството на стомана в кислородни конвертори, усвояван при излизане от конвертора. Тези видове газове са известни още под името конверторен газ. Количеството усвоено гориво се отчита на базата на горната топлина на изгаряне. Тук се включват и неуточнените синтетични газове, неупоменати по-горе, като например горивни газове с произход от твърди въглеродни източници, усвоени от производствени и химически процеси, неопределени никъде другаде.

| 15. | Торф |
| --- | --- |

15.

Торф

Горивно меко, поресто или сбито седиментно отложение от растителен произход с високо съдържание на вода (до 90 % в необработено състояние), което се реже лесно и е светло- до тъмнокафяво на цвят. Торфът, използван за неенергийни цели, не се включва.

Това определение не засяга определението за възобновяеми енергийни източници в Директива 2009/28/ЕО и насоките от 2006 г. на Междуправителствената група по изменението на климата за националните инвентаризации на емисиите на парникови газове.

| 16. | Торфени продукти |
| --- | --- |

16.

Торфени продукти

Продукти, като например торфени брикети, получени директно или индиректно от нераздробен или раздробен торф.

| 17. | Битуминозни шисти и битуминозни пясъци |
| --- | --- |

17.

Битуминозни шисти и битуминозни пясъци

Битуминозните шисти и битуминозните пясъци са седиментни скали, които съдържат органична материя под формата на кероген. Керогенът представлява богат на въглеводород восъкообразен материал, който се смята за предшественик на нефта. Битуминозните шисти могат да бъдат изгаряни директно или да бъдат преобразувани чрез загряване с цел извличане на шистово масло. Шистовото масло и другите продукти, получени чрез втечняване, се отчитат в годишния въпросник относно нефта в категория „Други въглеводороди“.

1.2.   Списък с агрегирани показатели

Ако не е предвидено друго, за всички енергийни продукти, изброени в предходния параграф, се отчитат следните агрегирани показатели.

За термините, за които в настоящото приложение не се дава специално обяснение, се прилагат обясненията в приложение А.

1.2.1.   Сектори „Производство и разпределение“ и „Преобразуване“

1.   Производство

1.1.   В т.ч.: подземен добив

Отнася се само за антрацитни, коксуващи се, черни/битуминозни, кафяви и лигнитни въглища.

1.2.   В т.ч.: открит добив

Отнася се само за антрацитни, коксуващи се, черни/битуминозни, кафяви и лигнитни въглища.

2.   Снабдяване от други източници

Състои се от два компонента:

| — | възстановени шлам, междинни продукти и други нискосортни въглищни продукти, които не могат да бъдат класифицирани по типа въглища, от който произхождат; тук се включват въглищата, оползотворени от насипищата и други депа за отпадъци, |
| --- | --- |

—

възстановени шлам, междинни продукти и други нискосортни въглищни продукти, които не могат да бъдат класифицирани по типа въглища, от който произхождат; тук се включват въглищата, оползотворени от насипищата и други депа за отпадъци,

| — | снабдяването с гориво, чието производство се отчита в енергийните баланси на други горива, но чието потребление ще фигурира в енергийния баланс на въглищата. |
| --- | --- |

—

снабдяването с гориво, чието производство се отчита в енергийните баланси на други горива, но чието потребление ще фигурира в енергийния баланс на въглищата.

2.1.   В т.ч.: от нефтени продукти

Не се отнася за антрацитни, коксуващи се, черни/битуминозни, кафяви и лигнитни въглища, торф, торфени продукти, битуминозни шисти и битуминозни пясъци.

Например: добавянето на нефтен кокс към коксуващи се въглища за коксовите пещи

2.2.   В т.ч.: от природен газ

Не се отнася за антрацитни, коксуващи се, черни/битуминозни, кафяви и лигнитни въглища, торф, торфени продукти, битуминозни шисти и битуминозни пясъци.

Например: добавянето на природен газ към газ от предприятия за заводски газ за директно крайно потребление.

2.3.   В т.ч.: от възобновяеми енергийни източници

Не се отнася за антрацитни, коксуващи се, черни/битуминозни, кафяви и лигнитни въглища, торф, торфени продукти, битуминозни шисти и битуминозни пясъци.

Например: промишлените отпадъци, използвани като свързващо вещество в производството на брикети.

3.   Внос

4.   Износ

5.   Международна морска бункеровка

6.   Изменения на запасите

Увеличението на запасите се обозначава с отрицателен знак, а намалението — с положителен.

7.   Брутно потребление

8.   Статистически разлики

9.   Общо за сектор „Преобразуване“

Количествата гориво, използвани за първичното или вторичното преобразуване на енергия (например: въглища в електрическа енергия, коксов газ в електрическа енергия) или за трансформация във вторични енергийни продукти (например: коксуващи се въглища в кокс).

9.1.   В т.ч.: електроцентрали, за които производството на енергия е основна дейност

9.2.   В т.ч.: централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, за които производството на енергия е основна дейност

9.3.   В т.ч.: топлоцентрали, за които производството на енергия е основна дейност

9.4.   В т.ч.: електроцентрали, които произвеждат за собствени нужди

9.5.   В т.ч.: централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, които произвеждат за собствени нужди

9.6.   В т.ч.: топлоцентрали, които произвеждат за собствени нужди

9.7.   В т.ч.: брикетни фабрики

9.8.   В т.ч.: коксови пещи

9.9.   В т.ч.: предприятия за производство на брикети от кафяви въглища/брикети от торф

9.10.   В т.ч.: предприятия за заводски газ

9.11.   В т.ч.: доменни пещи

Количествата коксуващи се въглища и/или черни/битуминозни въглища (по принцип съответстващи на метода с инжектиране на въглищен прах), както и кокс от коксови пещи, преработени в доменни пещи. Количествата, използвани като гориво за отопление и работа на доменните пещи (например: газ от доменни пещи) не се включват в сектор „Преобразуване“, а се отчитат като потребление в енергийния сектор.

9.12.   В т.ч.: втечняване на въглища

Шистовото масло и другите продукти, получени при втечняването, се отчитат в глава 4 от настоящото приложение.

9.13.   В т.ч.: за смесения природен газ

Количествата въглищни газове, смесени с природен газ.

9.14.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Преобразуване“

1.2.2.   Сектор „Енергетика“

1.   Общо за сектор „Енергетика“

1.1.   В т.ч.: електроцентрали, централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия и топлоцентрали

1.2.   В т.ч.: каменовъглени мини

1.3.   В т.ч.: брикетни фабрики

1.4.   В т.ч.: коксови пещи

1.5.   В т.ч.: предприятия за производство на брикети от кафяви въглища/брикети от торф

1.6.   В т.ч.: предприятия за заводски газ

1.7.   В т.ч.: доменни пещи

1.8.   В т.ч.: нефтени рафинерии

1.9.   В т.ч.: втечняване на въглища

1.10.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Енергетика“

2.   Загуби при разпределение

Загубите, възникнали при преноса и разпределението, както и при горенето на синтетични газове.

3.   Общо крайно потребление

4.   Общо неенергийно потребление

4.1.   В т.ч.: сектори „Промишленост“, „Преобразуване“ и „Енергетика“

Неенергийното потребление във всички промишлени, преработвателни и енергийни подсектори, например използването на въглища за производството на метанол или амоняк.

4.1.1.   В т.ч., под точка 4.1: в нефтохимическия сектор

Неенергийното потребление, например въглищата, използвани като изходна суровина за производството на торове и на други нефтохимически продукти.

4.2.   В т.ч.: сектор „Транспорт“

Неенергийното потребление във всички транспортни подсектори.

4.3.   В т.ч.: други сектори

Неенергийното потребление в сектор „Търговия и обществени услуги“, в жилищния сектор, в сектор „Селско стопанство“ и в сектор „Невключени никъде другаде“.

1.2.3.   Спецификация на крайното потребление на енергията

1.   Крайно енергийно потребление

2.   Сектор „Промишленост“

2.1.   В т.ч.: черна металургия

2.2.   В т.ч.: химическа и нефтохимическа промишленост

2.3.   В т.ч.: цветна металургия

2.4.   В т.ч.: неметални минерали

2.5.   В т.ч.: транспортно оборудване

2.6.   В т.ч.: машиностроене

2.7.   В т.ч.: добивна промишленост

2.8.   В т.ч.: храна, напитки и тютюн

2.9.   В т.ч.: целулозно-хартиена и полиграфическа промишленост

2.10.   В т.ч.: дървообработване и изделия от дърво

2.11.   В т.ч.: строителство

2.12.   В т.ч.: текстил и кожа

2.13.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Промишленост“

3.   Сектор „Транспорт“

3.1.   В т.ч.: железопътен транспорт

3.2.   В т.ч.: вътрешно корабоплаване

3.3.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Транспорт“

4.   Други сектори

4.1.   В т.ч.: търговия и обществени услуги

4.2.   В т.ч.: жилищен сектор

4.2.1.   Жилищен сектор, в т.ч.: отопление на помещенията

4.2.2.   Жилищен сектор, в т.ч.: охлаждане на помещенията

4.2.3.   Жилищен сектор, в т.ч.: подгряване на вода

4.2.4.   Жилищен сектор, в т.ч.: готвене

4.2.5.   Жилищен сектор, в т.ч.: други видове крайно потребление

4.3.   В т.ч.: селско стопанство/горско стопанство

4.4.   В т.ч.: рибно стопанство

4.5.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Други“

1.2.4.   Внос и износ

Внос по държави на произход и износ по държави на местоназначение.

Отнася се за антрацитни, коксуващи се, черни/битуминозни, кафяви и лигнитни въглища, брикети, кокс от коксови пещи, каменовъглен катран, брикети от кафяви въглища, торф, торфени продукти, битуминозни шисти и битуминозни пясъци.

1.3.   Топлина на изгаряне

Отнася се за антрацитни, коксуващи се, черни/битуминозни, кафяви и лигнитни въглища, брикети, кокс от коксови пещи, газов кокс, каменовъглен катран, брикети от кафяви въглища, торф, торфени продукти, битуминозни шисти и битуминозни пясъци.

Посочват се както горната, така и долната топлина на изгаряне за изброените по-долу основни агрегирани показатели:

1.   Производство

2.   Внос

3.   Износ

4.   Използване в коксови пещи

5.   Използване в доменни пещи

6.   Използване в електроцентрали, централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия и топлоцентрали, за които производството на енергия е основна дейност

7.   Използване в промишлеността

8.   За друга употреба

1.4.   Мерни единици

| 1. | Количества енергия |
| --- | --- |

1.

Количества енергия

103 тона

Изключение: при газовете (газ от предприятия за заводски газ, коксов газ, газ от доменни пещи, други видове усвоявани газове) се измерва директно енергосъдържанието и използваната мерна единица е съответно TJ (на базата на горната топлина на изгаряне).

| 2. | Топлина на изгаряне |
| --- | --- |

2.

Топлина на изгаряне

MJ/тон

1.5.   Дерогации и освобождавания

Не се прилага.

2.   ПРИРОДЕН ГАЗ

2.1.   Енергийни продукти, за които се прилага

Това събиране на данни се прилага за природния газ, който включва газовете, най-вече метан, които се появяват в подземни находища, било то под формата на течност, или на газ.

То включва както „неасоциирания газ“ от находища, където се добиват въглеводороди само в газообразна форма, така и „асоциирания газ“, произведен заедно със суровия нефт, а така също и метана, добиван от каменовъглените мини (газ гризу) или от въглищните пластове (каменовъглен газ).

Не включва нито газовете, получени чрез анаеробно разлагане на биомаса (напр. градски или канализационен газ), нито газа от предприятия за заводски газ.

2.2.   Списък с агрегирани показатели

Ако не е предвидено друго, за всички енергийни продукти, изброени в предходния параграф, се отчитат следните агрегирани показатели.

2.2.1.   Сектори „Производство и разпределение“ и „Преобразуване“

Декларират се количества, изразени както в обемни, така и в енергийни единици, включително горната и долната топлина на изгаряне, за следните агрегирани показатели:

1.   Местно производство

Общото количество сух газ за продажба, произведен в рамките на националните граници, включително офшорното производство. Производството се изчислява след пречистване и извличане на ТВПГ и на сярата.

Изключват се загубите, възникнали при добива, и количествата, които са инжектирани отново, изхвърлени в атмосферата или изгорени.

Включват се количествата, използвани за нуждите на газовата промишленост, за извличането на газ, в тръбопроводните системи и в предприятията за преработка.

1.1.   В т.ч.: асоцииран газ

Природен газ, произведен заедно със суровия нефт.

1.2.   В т.ч.: неасоцииран газ

Природен газ от местонаходища, където се добиват въглеводороди само в газообразна форма.

1.3.   В т.ч.: газ гризу

Метан, добиван от каменовъглени мини или от въглищните пластове, канализиран до повърхността и използван в каменовъглените мини или пренасян по тръбопроводи до потребителите.

2.   Снабдяване от други източници

Горива, смесени с природен газ и консумирани като смеси.

2.1.   В т.ч.: от нефтени продукти

ВНГ, използван за подобряване качеството на горивото, например на топлосъдържанието му

2.2.   В т.ч.: от въглища

Синтетичен газ, предназначен за смесване с природен газ

2.3.   В т.ч.: от възобновяеми енергийни източници

Биогаз, предназначен за смесване с природен газ

3.   Внос

4.   Износ

5.   Международна морска бункеровка

6.   Изменения на запасите

Увеличението на запасите се обозначава с отрицателен знак, а намалението — с положителен.

7.   Брутно потребление

8.   Статистически разлики

Тук не се прилага изискването за деклариране на топлината на изгаряне.

9.   Извлечим газ: начално и крайно ниво на запасите

Количествата газ, които могат да бъдат доставени по време на всеки цикъл на подаване на входа-подаване от изхода. Касае се за природен газ, който може да бъде добит и който се складира в специални съоръжения за складиране (изчерпани газови и/или нефтени находища, водоносни пластове, солни каверни, смесени каверни и други), както и в съоръжения за складиране на втечнен природен газ. Буферният газ, постоянно наличен в резервоарите (газова възглавница), не се включва.

Тук не се прилага изискването за деклариране на топлината на изгаряне.

10.   Газ, изпуснат в атмосферата

Обемите газ, изпуснати в атмосферата на производствената площадка или в предприятията за преработка на газ.

Тук не се прилага изискването за деклариране на топлината на изгаряне.

11.   Изгорен газ

Обемите газ, изгорени с газов факел на производствената площадка или в предприятията за преработка на газ.

Тук не се прилага изискването за деклариране на топлината на изгаряне.

12.   Общо за сектор „Преобразуване“

Количествата гориво, използвани за първично или вторично преобразуване на енергия (например, природен газ в електрическа енергия) или за преобразуване във вторични енергийни продукти (например, природен газ в метанол).

12.1.   В т.ч.: електроцентрали, за които производството на енергия е основна дейност

12.2.   В т.ч.: електроцентрали, които произвеждат за собствени нужди

12.3.   В т.ч.: централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, за които производството на енергия е основна дейност

12.4.   В т.ч.: централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, които произвеждат за собствени нужди

12.5.   В т.ч.: топлоцентрали, за които производството на енергия е основна дейност

12.6.   В т.ч.: топлоцентрали, които произвеждат за собствени нужди

12.7.   В т.ч.: предприятия за заводски газ

12.8.   В т.ч.: коксови пещи

12.9.   В т.ч.: доменни пещи

12.10.   В т.ч.: преработване на газове в течни горива

Количествата природен газ, използвани като изходна суровина за процеса на втечняване, например количествата гориво, които постъпват в процеса на производство на метанол, за да бъдат трансформирани в метанол.

12.11.   В т.ч.: невключени другаде — „Преобразуване“

2.2.2.   Сектор „Енергетика“

1.   Общо за сектор „Енергетика“

1.1.   В т.ч.: каменовъглени мини

1.2.   В т.ч.: добив на нефт и газ

1.3.   В т.ч.: входящи количества за нефтените рафинерии

1.4.   В т.ч.: коксови пещи

1.5.   В т.ч.: доменни пещи

1.6.   В т.ч.: предприятия за заводски газ

1.7.   В т.ч.: електроцентрали, централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия и топлоцентрали

1.8.   В т.ч.: втечняване (ВПГ) или газификация

1.9.   В т.ч.: преработване на газове в течни горива

1.10.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Енергетика“

2.   Загуби при разпределение и пренос

2.2.3.   Спецификация на крайното потребление на енергията

Потреблението на природен газ трябва да се отчете поотделно за енергийното потребление и, ако е приложимо, за неенергийното потребление, за всеки от посочените по-долу агрегирани показатели:

1.   Общо крайно потребление

Крайното енергийно потребление и неенергийното потребление се отчитат поотделно в тази позиция.

2.   Сектор „Транспорт“

2.1.   В т.ч.: автомобилен транспорт

Включва както СПГ, така и биогаз.

2.1.1.   В т.ч.: количеството биогаз, използвано в автомобилния транспорт

2.2.   В т.ч.: тръбопроводен транспорт

2.3.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Транспорт“

3.   Сектор „Промишленост“

3.1.   В т.ч.: черна металургия

3.2.   В т.ч.: химическа и нефтохимическа промишленост

3.3.   В т.ч.: цветна металургия

3.4.   В т.ч.: неметални минерали

3.5.   В т.ч.: транспортно оборудване

3.6.   В т.ч.: машиностроене

3.7.   В т.ч.: добивна промишленост

3.8.   В т.ч.: храна, напитки и тютюн

3.9.   В т.ч.: целулозно-хартиена и полиграфическа промишленост

3.10.   В т.ч.: дървообработване и изделия от дърво

3.11.   В т.ч.: строителство

3.12.   В т.ч.: текстил и кожа

3.13.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Промишленост“

4.   Други сектори

4.1.   В т.ч.: търговия и обществени услуги

4.2.   В т.ч.: жилищен сектор

4.2.1.   Жилищен сектор, в т.ч.: отопление на помещенията

4.2.2.   Жилищен сектор, в т.ч.: охлаждане на помещенията

4.2.3.   Жилищен сектор, в т.ч.: подгряване на вода

4.2.4.   Жилищен сектор, в т.ч.: готвене

4.2.5.   Жилищен сектор, в т.ч.: други видове крайно потребление

4.3.   В т.ч.: селско стопанство/горско стопанство

4.4.   В т.ч.: рибно стопанство

4.5.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Други“

2.2.4.   Внос и износ

Обявяват се както общото количество природен газ, така и частта на втечнения природен газ, по държави на произход при внос и по държави на местоназначение при износ.

2.2.5.   Капацитет за складиране на газ

1.   Име

Наименование на местонахождението на съоръжението за складиране.

2.   Вид

Вид складиране, като изчерпано газово находище, солна каверна и др.

3.   Работен капацитет

Това е общият капацитет за складиране на газ минус газовата възглавница. Газовата възглавница е общият обем газ, необходим като постоянен запас за поддържане на необходимото налягане в резервоарите за подземно складиране и на дебита на извличане по време на целия цикъл на подаване от изхода.

4.   Максимално извличане

Това е максималният дебит, с който може да се черпи газ от въпросното съоръжение за складиране; той отговаря на максималния капацитет за изтегляне.

2.3.   Мерни единици

| 1. | Количества енергия |
| --- | --- |

1.

Количества енергия

Освен ако не е посочено друго, количествата природен газ се обявяват, като се посочва енергосъдържанието им, т.е. в TJ, на базата на горната топлина на изгаряне.

Когато се изискват физически количества, мерната единица е милиони кубически метри (106 m3), като се приема, че газът е при еталонни условия (15 °C, 101,325 kPa).

| 2. | Топлина на изгаряне |
| --- | --- |

2.

Топлина на изгаряне

kJ/m3, като се приема, че газът е при еталонни условия (15 °C, 101,325 kPa).

| 3. | Работен капацитет на съоръжението за складиране |
| --- | --- |

3.

Работен капацитет на съоръжението за складиране

106 м3, като се приема, че газът е при еталонни условия (15 °C, 101,325 kPa).

| 4. | Максимално извличане |
| --- | --- |

4.

Максимално извличане

106 m3/ден, като се приема, че газът е при еталонни условия (15 °C, 101,325 kPa).

2.4.   Дерогации и освобождавания

Не се прилага.

3.   ЕЛЕКТРИЧЕСКА ЕНЕРГИЯ И ТОПЛИННА ЕНЕРГИЯ

3.1.   Енергийни продукти, за които се прилага

Тази глава обхваща топлинната енергия и електрическата енергия.

3.2.   Списък с агрегирани показатели

Ако не е предвидено друго, за всички енергийни продукти, изброени в предходния параграф, се отчитат следните агрегирани показатели.

За термините, за които в настоящата глава не се дава специално обяснение, се прилагат обясненията в приложение А. Определенията и единиците, посочени в глави 1, 2, 4 и 5, се отнасят за енергийните продукти, спадащи към твърдите горива и синтетичните газове, природния газ, нефта и нефтените продукти, както и към енергията от възобновяеми енергийни източници и енергията от отпадъци.

3.2.1.   Сектори „Производство и разпределение“ и „Преобразуване“

Следните специални определения се прилагат за агрегираните показатели относно електрическата енергия и топлинната енергия в настоящата глава:

—   Брутно производство на електрическа енергия: това е сумата от електрическата енергия, произведена от всички съответни генераторни агрегати (включително помпено-акумулиращи водноелектрически централи), измерена на изходните клеми на главните генератори.

—   Брутно производство на топлинна енергия: това е общото количество топлинна енергия, произведено от инсталацията, и включва топлинната енергия, изразходвана от спомагателното оборудване на инсталацията, което използва гореща течност (отопление на помещенията, отопление с течно гориво и др.), както и загубите при топлообмен в инсталацията/мрежата и топлинната енергия от химическите процеси, използвана като форма на първична енергия.

—   Нетно производство на електрическа енергия: равнява се на брутното производство на електрическа енергия минус електрическата енергия, изразходвана от спомагателното оборудване на генераторите, и загубите в главните генератори и трансформатори.

—   Нетно производство на топлинна енергия: това е количеството топлинна енергия, предоставено на разпределителната система, което се изчислява чрез измерване на изходящия и входящия поток.

Агрегираните показатели, фигуриращи в следващата таблица, трябва да се отчитат поотделно за предприятията, за които производството на енергия е основна дейност, и за предприятията, които произвеждат енергия за собствени нужди. Когато е приложимо, в рамките на тези два вида предприятия както брутното, така и нетното производство на електрическа и топлинна енергия трябва да се отчитат поотделно за централите, произвеждащи само електрическа енергия, за централите за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия и за централите, произвеждащи само топлинна енергия, за следните агрегирани показатели:

1.   Общо производство

1.1.   В т.ч.: ядрена енергия

1.2.   В т.ч.: водна енергия

1.2.1.   В т.ч.: частта водна енергия, произведена от помпено-акумулиращи водноелектрически централи

1.3.   В т.ч.: геотермална енергия

1.4.   В т.ч.: слънчева енергия

1.5.   В т.ч.: енергия на приливите и отливите, енергия на вълните и океанска енергия

1.6.   В т.ч.: вятърна енергия

1.7.   В т.ч.: горива

Горива, които могат да се възпламеняват или да горят, т.е. могат да реагират с кислород, за да предизвикат значително повишаване на температурата, и които се изгарят директно за производството на електрическа и/или топлинна енергия.

1.8.   В т.ч.: топлинни помпи (термопомпи)

Топлинната енергия, произведена от топлинни помпи, се отчита само когато топлинната енергия е продадена на трети страни (т.е. в случай че производството попада в сектор „Преобразуване“).

1.9.   В т.ч.: електрически котли

Количествата топлинна енергия, произведена в електрически котли, когато е продадена на трети страни.

1.10.   В т.ч.: топлинна енергия от химически процеси

Топлинната енергия, произведена по време на процеси без подаване на енергия, като например химическа реакция.

Изключва се загубната топлина, произведена по време на процеси, за които е необходимо подаване на енергия, и която се отчита като топлинна енергия, произведена от съответното гориво.

1.11.   В т.ч.: други източници (моля, уточнете)

Агрегираните показатели, фигуриращи в следващата таблица, се отчитат като общ сбор поотделно за електрическата и за топлинната енергия, където е възможно. За първите три агрегирани показателя в долната таблица количествата се изчисляват на базата на стойностите, отчетени съгласно предходната таблица, и трябва да са съвместими с тях.

1.   Общо брутно производство

2.   Потребление за собствени нужди на централите

3.   Общо нетно производство

4.   Внос

Вж. обясненията към точка 5 „Износ“.

5.   Износ

За внесени или изнесени се считат количествата електрическа енергия, преминали през политическите граници на държавата, независимо дали е имало митническо оформяне, или не. Ако електрическата енергия преминава транзитно през дадена държава, количеството се отчита както като внос, така и като износ.

6.   Използвана за топлинните помпи

7.   Използвана за електрическите парни котли

8.   Използвана за помпено-акумулиращите водноелектрически централи

9.   Използвана за производството на електроенергия

10.   Доставена енергия

За електрическата енергия: сумата от нетното производство на електрическа енергия, доставена от всички електроцентрали в държавата (минус количеството, използвано едновременно от топлинните помпи, електрическите парни котли и изпомпването), от която се изваждат или към която се добавят количествата, изнесени за чужбина или внесени от чужбина.

За топлинната енергия: сумата от нетното производство на топлинна енергия за продажба от всички централи в държавата (минус топлинната енергия, използвана за производство на електрическа енергия), от която се изваждат или към която се добавят количествата, изнесени за чужбина или внесени от чужбина.

11.   Загуби при пренос и разпределение

Това са всички загуби, възникнали при пренос и разпределение на електрическа и топлинна енергия.

За електрическата енергия се включват и загубите в трансформаторите, които не се считат за неразделна част от електроцентралите.

12.   Общо потребление (изчислено)

13.   Статистическа разлика

14.   Общо потребление (констатирано)

Произведената електрическа енергия, продадената топлинна енергия и използваните количества гориво, включително съответстващото им общо количество енергия от горивата, изброени в следващата таблица, трябва да се отчитат поотделно за предприятията, за които производството на енергия е основна дейност, и за предприятията, които произвеждат енергия за собствени нужди. В рамките на тези два вида предприятия това производство на електрическа и топлинна енергия трябва да се отчита отделно за централите, произвеждащи (само) електрическа енергия, отделно за централите за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия и отделно за централите, произвеждащи (само) топлинна енергия, когато това е възможно:

1.   Твърди горива и синтетични газове:

1.1.   Антрацитни въглища

1.2.   Коксуващи се въглища

1.3.   Черни/битуминозни въглища

1.4.   Кафяви въглища

1.5.   Лигнитни въглища

1.6.   Торф

1.7.   Брикети

1.8.   Кокс от коксови пещи

1.9.   Газов кокс

1.10.   Каменовъглен катран

1.11.   Брикети от кафяви въглища

1.12.   Газ от предприятия за заводски газ

1.13.   Коксов газ

1.14.   Газ от доменни пещи

1.15.   Други видове усвоени газове

1.16.   Торфени продукти

1.17.   Битуминозни шисти и битуминозни пясъци

2.   Нефт и нефтени продукти:

2.1.   Суров нефт

2.2.   ТВПГ

2.3.   Нефтозаводски газ

2.4.   Втечнен нефтен газ (ВНГ)

2.5.   Нискооктанов бензин (лек нефтен дестилат)

2.6.   Гориво за реактивни двигатели от керосинов тип

2.7.   Друг вид керосин

2.8.   Газьол/дизелово гориво (дестилиран мазут)

2.9.   Тежък мазут

2.10.   Битум (включително Orimulsion)

2.11.   Нефтен кокс

2.12.   Други нефтени продукти

3.   Природен газ

4.   Енергия от възобновяеми енергийни източници и енергия от отпадъци:

4.1.   Промишлени отпадъци (невъзобновяеми)

4.2.   Градски отпадъци (възобновяеми)

4.3.   Градски отпадъци (невъзобновяеми)

4.4.   Твърди биогорива

4.5.   Биогазове

4.6.   Биодизелови горива

4.7.   Други течни биогорива

3.2.2.   Потребление на електрическа и топлинна енергия в сектор „Енергетика“

1.   Общо за сектор „Енергетика“

Изключва се потреблението за собствени нужди на помпено-акумулиращите водноелектрически централи, на топлинните помпи и на електрическите котли.

1.1.   В т.ч.: каменовъглени мини

1.2.   В т.ч.: добив на нефт и газ

1.3.   В т.ч.: брикетни фабрики

1.4.   В т.ч.: коксови пещи

1.5.   В т.ч.: предприятия за производство на брикети от кафяви въглища/брикети от торф

1.6.   В т.ч.: предприятия за заводски газ

1.7.   В т.ч.: доменни пещи

1.8.   В т.ч.: нефтени рафинерии

1.9.   В т.ч.: ядрена промишленост

1.10.   В т.ч.: заводи за втечняване на въглища

1.11.   В т.ч.: заводи за втечняване (ВПГ)/регазификация

1.12.   В т.ч.: заводи за газификация (биогаз)

1.13.   В т.ч.: преработване на газове в течни горива

1.14.   В т.ч.: предприятия за производство на дървени въглища

1.15.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Енергетика“

3.2.3.   Спецификация на крайното потребление на енергията

1.   Сектор „Промишленост“

1.1.   В т.ч.: черна металургия

1.2.   В т.ч.: химическа и нефтохимическа промишленост

1.3.   В т.ч.: цветна металургия

1.4.   В т.ч.: неметални минерали

1.5.   В т.ч.: транспортно оборудване

1.6.   В т.ч.: машиностроене

1.7.   В т.ч.: добивна промишленост

1.8.   В т.ч.: храна, напитки и тютюн

1.9.   В т.ч.: целулозно-хартиена и полиграфическа промишленост

1.10.   В т.ч.: дървообработване и изделия от дърво

1.11.   В т.ч.: строителство

1.12.   В т.ч.: текстил и кожа

1.13.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Промишленост“

2.   Сектор „Транспорт“

2.1.   В т.ч.: железопътен транспорт

2.2.   В т.ч.: тръбопроводен транспорт

2.3.   В т.ч.: автомобилен транспорт

2.4.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Транспорт“

3.   Жилищен сектор

3.1.   Жилищен сектор, в т.ч.: отопление на помещенията

3.2.   Жилищен сектор, в т.ч.: охлаждане на помещенията

3.3.   Жилищен сектор, в т.ч.: подгряване на вода

3.4.   Жилищен сектор, в т.ч.: готвене

3.5.   Жилищен сектор, в т.ч.: осветителни тела и електроуреди

Прилага се само за електрическа енергия.

3.6.   Жилищен сектор, в т.ч.: други видове крайно потребление

4.   Търговия и обществени услуги

5.   Селско стопанство/горско стопанство

6.   Рибно стопанство

7.   Невключени никъде другаде — „Други“

3.2.4.   Внос и износ

Внос и износ на количествата електрическа и топлинна енергия по държави.

3.2.5.   Нетно производство на електрическа енергия и нетно производство на топлинна енергия от производителите на енергия за собствени нужди

Нетното производство на електрическа енергия и нетното производство на топлинна енергия от производителите на топлинна и електрическа енергия за собствени нужди се отчитат поотделно за централите за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, за централите, произвеждащи (само) електрическа енергия, и за централите, произвеждащи (само) топлинна енергия, за следните инсталации или дейности:

1.   Общо за сектор „Енергетика“

1.1.   В т.ч.: каменовъглени мини

1.2.   В т.ч.: добив на нефт и газ

1.3.   В т.ч.: брикетни фабрики

1.4.   В т.ч.: коксови пещи

1.5.   В т.ч.: предприятия за производство на брикети от кафяви въглища/брикети от торф

1.6.   В т.ч.: предприятия за заводски газ

1.7.   В т.ч.: доменни пещи

1.8.   В т.ч.: нефтени рафинерии

1.9.   В т.ч.: заводи за втечняване на въглища

1.10.   В т.ч.: заводи за втечняване (ВПГ)/регазификация

1.11.   В т.ч.: заводи за газификация (биогаз)

1.12.   В т.ч.: преработване на газове в течни горива

1.13.   В т.ч.: предприятия за производство на дървени въглища

1.14.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Енергетика“

2.   Сектор „Транспорт“

2.1.   В т.ч.: железопътен транспорт

2.2.   В т.ч.: тръбопроводен транспорт

2.3.   В т.ч.: автомобилен транспорт

2.4.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Транспорт“

3.   Всички други сектори: агрегираните показатели са същите като в списъка към позиция „3.2.3 Спецификация на крайното потребление на енергията“

3.3.   Структурни данни за производството на електрическа и топлинна енергия

3.3.1.   Нетна максимална електрическа мощност и върхов товар

Мощността трябва да се отчита към 31 декември на съответната отчетна година.

Включва електрическата мощност както на централите, произвеждащи (само) електрическа енергия, така и на централите за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия.

Нетната максимална електрическа мощност е сумата от нетните максимални мощности на всички централи, взети поотделно, в продължение на определен период на работа. За целите на настоящото събиране на данни предполагаемият период на работа е непрекъснат: на практика най-малко 15 часа на ден. Нетната максимална мощност е максималната мощност, която се приема, че е чисто активна мощност, която може да се подава, непрекъснато, в режим на работа с максимална мощност на централата, в точката на изход към мрежата. Върховият товар се определя като най-високата стойност на мощността, черпена или подавана от дадена мрежа или от комбинация от мрежи в рамките на дадена държава.

Нетната максимална електрическа мощност трябва да се отчита както за производителите, за които производството е основна дейност, така и за производителите за собствени нужди:

1.   Общо

2.   Ядрена енергия

3.   Водна енергия

3.1.   В т.ч.: централи от смесен тип

3.2.   В т.ч.: помпено-акумулиращи водноелектрически централи в чист вид

4.   Геотермална енергия

5.   Слънчева фотоволтаична енергия

6.   Слънчева топлинна енергия

7.   Енергия на приливите и отливите, енергия на вълните и океанска енергия

8.   Вятърна енергия

9.   Горива

9.1.   В т.ч.: пара

9.2.   В т.ч.: вътрешно горене

9.3.   В т.ч.: газова турбина

9.4.   В т.ч.: комбиниран цикъл

9.5.   В т.ч.: други

Да се уточни в случай на отчитане.

За мрежата трябва да се отчита следната информация относно върховия товар:

10.   Върхов товар

11.   Мощност на разположение в пиков час

12.   Дата и час на върховия товар

3.3.2.   Нетна максимална електрическа мощност на горивата

Нетната максимална електрическа мощност на горивата трябва да се отчита както за предприятията, за които производството на енергия е основна дейност, така и за предприятията, които произвеждат енергия за собствени нужди, и поотделно за всеки вид централи, които работят с едно или с повече от едно гориво, посочени в долната таблица. Уточнения за това кой тип гориво се използва като основно гориво и кои са алтернативните горива трябва да бъдат направени за всички централи, които работят с повече от едно гориво.

1.   Централи, които работят с едно гориво:

1.1.   С изгаряне на въглища или въглищни продукти

Тази категория включва коксов газ, газ от доменни пещи и газ от кислородни конвертори.

1.2.   С изгаряне на течни горива

Включва нефтозаводския газ.

1.3.   С изгаряне на природен газ

Включва газ от предприятия за заводски газ.

1.4.   С изгаряне на торф

1.5.   С изгаряне на възобновяеми енергийни източници и отпадъци

2.   Централи, които работят с повече от едно гориво, с твърди и с течни горива

3.   Централи, които работят с повече от едно гориво, с твърди горива и с природен газ

4.   Централи, които работят с повече от едно гориво, с течни горива и с природен газ

5.   Централи, които работят с повече от едно гориво, с твърди и с течни горива и с природен газ

Към системите, които работят с повече от едно гориво, се числят само съоръженията, в които могат да бъдат изгаряни повече от един вид горива в непрекъснат режим. Централите, в които отделни звена използват различни горива, следва да се разделят на съответните категории централи, които работят само с едно гориво.

3.4.   Данни за ядрената енергия

Трябва да бъдат отчитани следните данни относно използването на ядрена енергия за граждански цели:

| 1. | Капацитет за обогатяване
  Годишен работен капацитет за разделяне на оперативните съоръжения за обогатяване (изотопно разделяне на уран). |
| --- | --- |
| 2. | Капацитет за производство на нови топлоотделящи елементи
  Годишен производствен капацитет на съоръженията за производство на гориво. Изключват се съоръженията за производство на гориво от смесени окиси (МОХ). |
| 3. | Производствен капацитет на съоръженията за производство на гориво МОХ.
  Годишен производствен капацитет на съоръженията за производство на гориво МОХ. Горивото МОХ съдържа смес от плутоний и уран (смесени окиси). |
| 4. | Производство на нови топлоотделящи елементи
  Производство на завършени нови топлоотделящи елементи в съоръжения за производство на ядрено гориво. Не се включват прътовете и другите междинни продукти, както и съоръженията за производство на гориво МОХ. |
| 5. | Производство на топлоотделящи елементи МОХ
  Производство на завършени нови топлоотделящи елементи в съоръжения за производство на гориво МОХ. Не се включват прътовете и другите междинни продукти. |
| 6. | Производството на топлинна енергия от АЕЦ
  Общото количество топлинна енергия, произведена в ядрените реактори за производство на електрическа енергия или за други полезни приложения на топлинната енергия. |
| 7. | Средна годишна дълбочина на изгаряне на окончателно извадени облъчени топлоотделящи елементи
  Изчислената средна дълбочина на изгарянето на топлоотделящите елементи, които са били окончателно извадени от ядрените реактори през съответната референтна година. Изключват се временно извадените топлоотделящи елементи, които вероятно ще бъдат отново вкарани в реактора впоследствие. |
| 8. | Производство на уран и плутоний в съоръженията за преработване
  Уран и плутоний, произведени през референтната година в съоръженията за преработване. |
| 9. | Капацитет (за уран и плутоний) на съоръженията за преработване
  Годишен капацитет за преработване на уран и плутоний. |

1.

Капацитет за обогатяване

Годишен работен капацитет за разделяне на оперативните съоръжения за обогатяване (изотопно разделяне на уран).

2.

Капацитет за производство на нови топлоотделящи елементи

Годишен производствен капацитет на съоръженията за производство на гориво. Изключват се съоръженията за производство на гориво от смесени окиси (МОХ).

3.

Производствен капацитет на съоръженията за производство на гориво МОХ.

Годишен производствен капацитет на съоръженията за производство на гориво МОХ. Горивото МОХ съдържа смес от плутоний и уран (смесени окиси).

4.

Производство на нови топлоотделящи елементи

Производство на завършени нови топлоотделящи елементи в съоръжения за производство на ядрено гориво. Не се включват прътовете и другите междинни продукти, както и съоръженията за производство на гориво МОХ.

5.

Производство на топлоотделящи елементи МОХ

Производство на завършени нови топлоотделящи елементи в съоръжения за производство на гориво МОХ. Не се включват прътовете и другите междинни продукти.

6.

Производството на топлинна енергия от АЕЦ

Общото количество топлинна енергия, произведена в ядрените реактори за производство на електрическа енергия или за други полезни приложения на топлинната енергия.

7.

Средна годишна дълбочина на изгаряне на окончателно извадени облъчени топлоотделящи елементи

Изчислената средна дълбочина на изгарянето на топлоотделящите елементи, които са били окончателно извадени от ядрените реактори през съответната референтна година. Изключват се временно извадените топлоотделящи елементи, които вероятно ще бъдат отново вкарани в реактора впоследствие.

8.

Производство на уран и плутоний в съоръженията за преработване

Уран и плутоний, произведени през референтната година в съоръженията за преработване.

9.

Капацитет (за уран и плутоний) на съоръженията за преработване

Годишен капацитет за преработване на уран и плутоний.

3.5.   Мерни единици

| 1. | Количества енергия |
| --- | --- |

1.

Количества енергия

Електрическа енергия: GWh

Топлинна енергия: TJ

Твърди горива и синтетични газове: прилагат се мерните единици от глава 1 от настоящото приложение.

Природен газ: прилагат се мерните единици от глава 2 от настоящото приложение.

Нефт и нефтени продукти: прилагат се мерните единици от глава 4 от настоящото приложение.

Възобновяеми енергийни източници и отпадъци: прилагат се мерните единици от глава 5 от настоящото приложение.

Уран и плутоний: tHM (тона тежък метал).

| 2. | Капацитет |
| --- | --- |

2.

Капацитет

Мощност на производството на електрическа енергия: MWe

Мощност на производството на топлинна енергия: MWt

Капацитет за обогатяване (изотопно разделяне на уран): tSWU (тонове единици работа за разделяне).

Капацитет за производство на ядрени топлоотделящи елементи: tHM (тона тежък метал).

3.6.   Дерогации и освобождавания

Франция разполага с дерогация за отчитане на агрегираните показатели по отношение на топлинната енергия. Действието на тази дерогация се прекратява веднага след като Франция е в състояние да предостави този доклад и при всички обстоятелства — не по-късно от 4 години след датата на влизане в сила на настоящия регламент.

4.   НЕФТ И НЕФТЕНИ ПРОДУКТИ

4.1.   Енергийни продукти, за които се прилага

Ако не е предвидено друго, събирането на данни се прилага за всички изброени по-долу енергийни продукти:

| Енергиен продукт | Определение |
| --- | --- |
| 1. | Суров нефт |

Енергиен продукт

Определение

1.

Суров нефт

Суровият нефт е минерално масло от естествен произход, което съдържа смес от въглеводороди и други примеси, като например сяра. Съществува в течно състояние при нормални температура на повърхността и налягане, като физическите му характеристики (плътност, вискозитет и др.) са силно променливи. В тази категория се включват кондензати, извлечени от асоцииран и неасоцииран газ в находищата или в периметъра на добив, когато тези кондензати са смесени с потока на промишлен суров нефт.

| 2. | ТВПГ |
| --- | --- |

2.

ТВПГ

ТВПГ са течни или втечнени въглеводороди, извлечени от природния газ в съоръжения за разделяне или в предприятия за преработка на газ. Към течните въглеводороди от природен газ спадат етан, пропан, бутан (нормален бутан/n-бутан и изобутан), пентан, изопентан и пентан плюс (наричан понякога природен бензин или заводски кондензат).

| 3. | Суровини за нефтените рафинерии |
| --- | --- |

3.

Суровини за нефтените рафинерии

Суровините за нефтените рафинерии са преработени масла, предназначени за допълнителна преработка (напр. прясно дестилиран мазут или вакуумен газьол), но не и за смесване. При допълнителната преработка те се превръщат в един или повече компоненти и/или крайни продукти. Това определение обхваща също така продуктите, върнати от нефтохимическата промишленост в нефтените рафинерии (напр. бензин от пиролиза, фракции С4, фракции от газьол и мазут).

| 4. | Добавки/ кислородосъдържащи съединения |
| --- | --- |

4.

Добавки/ кислородосъдържащи съединения

Добавките представляват невъглеводородни съединения, добавени към даден продукт или смесени с него с цел да променят горивните му свойства (октаново число, цетаново число, свойства при ниски температури и др.):

| — | кислородосъдържащи съединения, като алкохоли (метанол, етанол), етери (като МТБE (метил-третичен бутилов етер), ЕТБE (етил-третичен бутилов етер), TAME (третичен амил-метилов етер)); |
| --- | --- |

—

кислородосъдържащи съединения, като алкохоли (метанол, етанол), етери (като МТБE (метил-третичен бутилов етер), ЕТБE (етил-третичен бутилов етер), TAME (третичен амил-метилов етер));

| — | естери (напр. рапично масло или диметилестер и др.) |
| --- | --- |

—

естери (напр. рапично масло или диметилестер и др.)

| — | химични съединения (като ТМО (тетраметилолово), ТЕО (тетраетилолово) и детергенти). |
| --- | --- |

—

химични съединения (като ТМО (тетраметилолово), ТЕО (тетраетилолово) и детергенти).

Забележка: Количествата добавки/кислородосъдържащи съединения (алкохоли, етери, естери и други химични съединения), отчетени в тази категория, следва да отговарят на количествата, предназначени за смесване с горива или да бъдат използвани като горива.

| 4.1. | От които: биогорива |
| --- | --- |

4.1.

От които: биогорива

Биобензин и биодизелови горива. Прилагат се определенията от глава 5 „Енергия от възобновяеми енергийни източници и енергия от отпадъци“.

Количествата течни биогорива, отчетени в тази категория, съответстват на биогоривата, а не на общото количество течности, получени от смесването с биогорива.

Изключва се търговията с биогорива, които не са били смесени с транспортни горива (т.е. биогоривата, използвани в чиста форма); те се отчитат в глава 5. Биогоривата, търгувани като част от транспортните горива, се отчитат към съответния продукт, като се посочи делът на биогоривото.

| 5. | Други въглеводороди |
| --- | --- |

5.

Други въглеводороди

В тази категория са включени синтетичният суров нефт от битуминозен пясък, нефтът от битуминозни шисти и др., течните горива, получени от втечняване на въглища, (вж. глава 1), течните продукти, получени при преобразуване на природен газ в бензин (вж. глава 2), водородът и емулгираните масла (напр. Orimulsion).

Изключва се производството на битуминозни шисти, които се отчитат в глава 1.

Производството на нефт от битуминозни шисти (вторичен продукт) се отчита в графа „От други източници“ в категория „Други въглеводороди“.

| 6. | Нефтозаводски газ (невтечнен) |
| --- | --- |

6.

Нефтозаводски газ (невтечнен)

Нефтозаводският газ включва разнообразни несвиваеми газове, главно водород, метан, етан и олефини, получени в нефтените рафинерии по време на дестилацията на суров нефт или при преработването на нефтени продукти (напр. крекинг). В тази категория се включват също така газовете, върнати от нефтохимическата промишленост.

| 7. | Етан |
| --- | --- |

7.

Етан

Етанът е газообразен в естествено състояние въглеводород с права верига (C2H6), който се извлича от природния газ и от потока рафиниран газ.

| 8. | Втечнен нефтен газ (ВНГ) |
| --- | --- |

8.

Втечнен нефтен газ (ВНГ)

ВНГ представлява леки парафинови въглеводороди, получени при процесите на рафиниране и в предприятията за стабилизиране на суров нефт и за преработка на природен газ. Състои се главно от пропан (C3H8) и бутан (C4Hl0) или от комбинация на тези два въглеводорода. Може да включва също така пропилен, бутилен, изопропилен и изобутилен. Обикновено ВНГ се втечнява под налягане, за да бъде транспортиран и складиран.

| 9. | Нискооктанов бензин (лек нефтен дестилат) |
| --- | --- |

9.

Нискооктанов бензин (лек нефтен дестилат)

Нискооктановият бензин (лек нефтен дестилат) е изходна суровина, предназначена за нефтохимическата промишленост (напр. производството на етилен или на ароматни съединения) или за производството на бензин в нефтените рафинерии чрез риформинг или чрез изомеризация.

Нискооктановият бензин (лекият нефтен дестилат) включва материали, които се дестилират в температурен обхват от 30 до 210 °C или в част от този обхват.

| 10. | Бензин за двигатели |
| --- | --- |

10.

Бензин за двигатели

Бензинът за двигатели представлява смес от леки въглеводороди, които се дестилират при температура между 35 и 215 °C. Използва се като гориво в наземния транспорт за двигатели с искрово запалване. Бензинът за двигатели може да съдържа добавки, кислородосъдържащи съединения и антидетонатори, включително оловни съединения като тетраетилолово и тетраметилолово.

Тази категория включва съединенията, предназначени за смесване с бензина за двигатели (с изключение на добавки/кислородосъдържащи съединения), като алкилати, бензин от изомеризация, риформинг или крекинг, предназначени за използване като готов бензин за двигатели.

| 10.1. | В т.ч.: биобензин |
| --- | --- |

10.1.

В т.ч.: биобензин

Прилагат се определенията от глава 5 „Енергия от възобновяеми енергийни източници и енергия от отпадъци“.

| 11. | Авиационен бензин |
| --- | --- |

11.

Авиационен бензин

Двигателен бензин, приготвен специално за авиационните бутални двигатели, с октаново число, подходящо за двигателя, с температура на замръзване – 60 °C и който обикновено се дестилира при температури между 30 и 180 °C.

| 12. | Гориво за реактивни двигатели от бензинов тип (или JP4) |
| --- | --- |

12.

Гориво за реактивни двигатели от бензинов тип (или JP4)

Тази категория включва всички леки въглеводородни масла, използвани в авиационните турбодвигатели и които се дестилират при температура между 100 и 250 °C. Получават се чрез смесване на керосин с бензин или нискооктанов бензин (лек нефтен дестилат) по такъв начин, че съдържанието на ароматни съединения да не надвишава 25 обемни процента, а налягането на наситените пари да е между 13,7 и 20,6 kPa.

| 13. | Гориво за реактивни двигатели от керосинов тип |
| --- | --- |

13.

Гориво за реактивни двигатели от керосинов тип

Дестилат, използван в авиационните турбодвигатели. Характеризира се със същите дестилационни характеристики — дестилация при температури между 150 и 300 °C (обикновено не повече от 250 °C) и със същата пламна температура като тази на керосина. Освен това този тип керосин има специфични технически характеристики (като например температура на замръзване), които се установяват от Международната асоциация за въздушен транспорт (IATA).

Тази категория включва компонентите на смесване в керосина.

| 13.1. | Биокеросин за реактивни двигатели |
| --- | --- |

13.1.

Биокеросин за реактивни двигатели

Течни биогорива, получени от биомаса и смесени с керосин за реактивни двигатели или заместващи керосина за реактивни двигатели.

| 14. | Друг вид керосин |
| --- | --- |

14.

Друг вид керосин

Рафиниран нефтен дестилат, използван в сектори, различни от въздушния транспорт. Дестилира се при температури между 150 и 300 °C.

| 15. | Газьол/дизелово гориво (дестилиран мазут) |
| --- | --- |

15.

Газьол/дизелово гориво (дестилиран мазут)

Газьолът/дизеловото гориво са главно междинни дестилати, които се дестилират между 180 и 380 oС. Тази категория включва компонентите на смесване. Съществуват различни категории в зависимост от предназначението:

| 15.1. | В т.ч.: дизелово гориво за автомобилния транспорт |
| --- | --- |

15.1.

В т.ч.: дизелово гориво за автомобилния транспорт

Транспортно дизелово гориво за дизелови двигатели със самовъзпламеняване (леки автомобили, камиони и др.), обикновено с ниско съдържание на сяра.

| 15.1.1. | От което, под точка 15.1: биодизелови горива |
| --- | --- |

15.1.1.

От което, под точка 15.1: биодизелови горива

Прилагат се определенията от глава 5 „Енергия от възобновяеми енергийни източници и енергия от отпадъци“.

| 15.2 | В т.ч.: мазут за битови нужди и други газьоли |
| --- | --- |

15.2

В т.ч.: мазут за битови нужди и други газьоли

Лек мазут за отопление на промишлени и търговски сгради, корабни дизелови двигатели и дизелови двигатели, използвани в железопътния транспорт, други газьоли, включително тежки газьоли, които се дестилират при температура между 380 и 540 °C и които се използват като изходна суровина в нефтохимическата промишленост.

| 16. | Мазут |
| --- | --- |

16.

Мазут

Всички остатъчни (тежки) мазути (включително мазутите, получени чрез смесване). Кинематичният им вискозитет е по-висок от 10 cSt при 80 °C. Пламната температура е винаги по-висока от 50 °C, а плътността — по-голяма от 0,90 kg/l.

| 16.1. | В т.ч.: с ниско съдържание на сяра |
| --- | --- |

16.1.

В т.ч.: с ниско съдържание на сяра

Тежък мазут със съдържание на сяра, по-малко от 1 %.

| 16.2. | В т.ч.: с високо съдържание на сяра |
| --- | --- |

16.2.

В т.ч.: с високо съдържание на сяра

Тежък мазут със съдържание на сяра, по-голямо или равно на 1 %.

| 17. | White Spirit (минерален терпентин) и SBP |
| --- | --- |

17.

White Spirit (минерален терпентин) и SBP

Рафинирани междинни дестилати, чийто интервал на дестилация се намира в областта на бензиновите/керосиновите фракции. Делят се на:

—   Промишлен алкохол (SBP): леки масла, които се дестилират при температура между 30 и 200 °C. Различават се 7 или 8 категории промишлен алкохол в зависимост от разделянето на фракции в температурния интервал на дестилиране на фракциите. Категориите се определят в зависимост от температурната разлика между точките за дестилиране на 5 обемни процента и 90 обемни процента (не повече от 60 °C).

—   White Spirit (минерален терпентин): промишлен алкохол с точка на възпламеняване над 30 °C. Интервалът на дестилация на минералния терпентин е между 135 и 200 °C.

| 18. | Смазочни масла |
| --- | --- |

18.

Смазочни масла

Въглеводороди, получени от вторични продукти на дестилацията; използват се главно за намаляване триенето между работни повърхности.

Тази категория включва всички завършени категории смазочни масла, от вретенно масло до цилиндрово масло, както и маслата, използвани в греста, двигателните масла и всички категории основни съставки на смазочните масла.

| 19. | Битум |
| --- | --- |

19.

Битум

Твърд, полутвърд или вискозен въглеводород с колоидна структура, кафяв или черен на цвят, получен като остатък при дестилация на суров нефт чрез вакуумна дестилация на остатъчни масла след атмосферна дестилация. Битумът, често наричан асфалт, се използва главно за настилка на пътищата и като материал за покриви.

Тази категория включва втечнен битум или разреден (с разтворител) битум.

| 20. | Парафинови восъци |
| --- | --- |

20.

Парафинови восъци

Това са наситени алифатни въглеводороди. Тези восъци са остатъчни продукти от депарафинизацията на смазочни масла. Характеризират се с кристална структура, която може да бъде повече или по-малко фина в зависимост от категорията. Основните им характеристики са следните: безцветни, без мирис и прозрачни, с температура на топене над 45 °C.

| 21. | Нефтен кокс |
| --- | --- |

21.

Нефтен кокс

Черен, твърд страничен продукт, получен главно при крекинг и карбонизация на суровини с нефтен произход, на остатъци от вакуумна дестилация, както и на катран и смола при процеси, като забавено или течно коксуване. Състои се главно от въглерод (90 до 95 %) и е с ниско съдържание на пепел. Използва се като суровина в коксовите пещи в черната металургия, за отопление, за производството на електроди и химикали. Двете основни категории нефтен кокс са „неготовият кокс“ и „калцинираният кокс“.

Тази категория включва „катализаторен кокс“, който се отлага върху катализатора по време на рафинирането; този кокс не може да бъде възстановен и обикновено се изгаря като гориво в нефтените рафинерии.

| 22. | Други продукти |
| --- | --- |

22.

Други продукти

Всички продукти, които не са изрично споменати по-горе, например катран и сяра.

В тази категория се включват ароматните съединения (напр. бензол, толуол и ксилол (BTX)), произвеждани в нефтените рафинерии.

4.2.   Списък с агрегирани показатели

Ако не е предвидено друго, за всички енергийни продукти, изброени в предходния параграф, се отчитат следните агрегирани показатели.

4.2.1.   Производство и разпределение на суров нефт, ТВПГ, суровини за нефтените рафинерии, добавки и други въглеводороди

Долната таблица се прилага само за суровия нефт, течните въглеводороди от природен газ, суровините за нефтените рафинерии, добавките/кислородосъдържащите съединения (включително делът от биологичен произход) и другите въглеводороди:

1.   Местно производство

Не се отнася за суровините за нефтените рафинерии и за биогоривата.

2.   От други източници. Отнася се за добавките, биогоривата и другите въглеводороди, чието производство вече е отчетено в други баланси на горивата.

Не се прилага за суровия нефт, ТВПГ и суровините за нефтените рафинерии.

2.1.   В т.ч.: от въглища

Включва течностите, произведени в заводите за втечняване на въглища, и производството на течности в коксовите пещи.

2.2.   В т.ч.: от природен газ

Производството на синтетичен бензин може да налага използването на природен газ като изходна суровина. Количествата газ, използвани за производството на метанол, се отчитат в съответствие с глава 2, докато получените количества метанол се отчитат тук.

2.3.   В т.ч.: от възобновяеми енергийни източници

Включва биогоривата, предназначени за смесване с горивата за транспорт.

Производството се отчита към глава 5, докато количествата, предназначени за смесване, се отчитат тук.

3.   Обратни потоци от нефтохимическия сектор

Готови или полуготови продукти, върнати от крайните потребители в нефтените рафинерии за преработка, смесване или продажба. Това обикновено са вторични продукти на нефтохимическата промишленост.

Прилага се само за суровините за нефтените рафинерии.

4.   Продуктови трансфери

Това са внесени нефтени продукти, които са прекласифицирани като суровини за допълнителна преработка в нефтените рафинерии, без доставка до крайните потребители.

Прилага се само за суровините за нефтените рафинерии.

5.   Внос и износ

Включват се количествата суров нефт и продукти, внесени или изнесени съгласно споразумения за преработка (т.е. рафиниране по уговорка). Суровият нефт и ТВПГ се отчитат като произхождащи от държавата на първоначалния произход; суровините за нефтените рафинерии и готовите продукти се отчитат като произхождащи от държавата на произход, непосредствено предшестваща вноса.

Включват се всички втечнени газове (напр. ВНГ), извлечени при газификацията на внесен втечнен природен газ, както и нефтените продукти, внесени или изнесени директно от нефтохимическата промишленост.

Забележка: Всяка търговия с биогорива, които не са били смесени с транспортни горива (т.е. в чистата им форма), се отчита във въпросника за възобновяемите енергийни източници.

Реекспортът на нефт, внесен за преработка в свободна безмитна зона, се включва като износ на нефтени продукти от държавата, в която е извършена преработката, към държавата на крайното местоназначение.

6.   Директно използване

В този раздел се включват суровият нефт, ТВПГ, добавките и кислородосъдържащите съединения (включително делът на биогоривата), както и другите въглеводороди, използвани директно, без да бъдат преработени в нефтени рафинерии.

Включва се суровият нефт, изгарян за производството на електрическа енергия.

7.   Изменения на запасите

Увеличението на запасите се обозначава с отрицателен знак, а намалението — с положителен.

8.   Количества, постъпили за преработка в нефтените рафинерии (изчислени)

Общото количество нефт, което, според изчисленията, е било преработено при процеса на рафиниране. Равнява се на:

местно производство + от други източници + обратни потоци от промишлеността + продуктови трансфери + внос – износ – директно използване + изменения на запасите

9.   Статистически разлики

Определя се като разликата между изчислените и констатираните количества, постъпили за преработка в нефтените рафинерии.

10.   Количества, постъпили за преработка в нефтените рафинерии (констатирани)

Това са количествата, измерени като вложени в нефтените рафинерии.

11.   Загуби при рафиниране

Това е разликата между констатираните количества, постъпили за преработка в нефтените рафинерии, и брутното производство на нефтените рафинерии. Загуби могат да възникнат по време на процеса на дестилация заради изпаренията. Отчетените загуби се обозначават със знак „+“. Възможно е да има увеличение на обема, но не и увеличение на масата.

12.   Общо количество начални и крайни запаси на националната територия

Това е общото количество запаси на националната територия, включително държавните запаси, запасите, съхранявани от големите потребители и от организациите, натоварени със съхраняването на запаси, запасите на борда на пристигащите океански съдове, запасите, складирани в свободните безмитни зони, и запасите, съхранявани за другиго, било то в съответствие с двустранни правителствени споразумения, или не. Понятията „начален“ и „краен“ се отнасят съответно за първия и за последния ден на отчетния период.

13.   Долна топлина на изгаряне

Производство, внос и износ и обща средна стойност.

4.2.2.   Производство и разпределение на нефтени продукти

Таблицата по-долу се прилага за крайните продукти (нефтозаводски газ, етан, ВНГ, нискооктанов бензин (лек нефтен дестилат), бензин за двигатели, както и делът му от биологичен произход, авиационен бензин, гориво за реактивни двигатели от бензинов тип, гориво за реактивни двигатели от керосинов тип, както и делът му от биологичен произход, друг вид керосин, газьол/дизелово гориво, мазут с ниско или високо съдържание на сяра, White Spirit (минерален терпентин) и SBP, смазочни масла, битум, парафинови восъци, нефтен кокс и други продукти). Суровият нефт и ТВПГ, използвани за директно изгаряне, се включват като доставка на крайни продукти и междупродуктови трансфери:

1.   Получени първични продукти

Включват се количествата местен или внесен суров нефт (включително кондензатите), както и местните ТВПГ, използвани директно, без да бъдат преработени в нефтените рафинерии, и количествата от обратните потоци от нефтохимическата промишленост, които, макар и да не са първични горива, се използват директно.

2.   Брутно производство на нефтена рафинерия

Това е производството на крайни продукти в нефтена рафинерия или в предприятие за смесване на продукти.

Загубите при рафиниране не се включват, но се включва количеството гориво, използвано от нефтената рафинерия за собствени нужди.

3.   Рециклирани продукти

Това са крайни продукти, които преминават за втори път през търговската мрежа, след като веднъж вече са били доставени на крайните потребители (напр. употребени смазочни масла, които биват преработвани). Следва да се прави разлика между тези количества и количествата от обратните потоци от нефтохимическата промишленост.

4.   Гориво, използвано от нефтената рафинерия за собствени нужди

Това са нефтени продукти, използвани за поддръжка на експлоатацията на нефтената рафинерия.

Изключва се горивото, използвано от нефтени дружества за други цели, различни от рафиниране, като например бункерите или нефтените танкери.

Включват се горивата, използвани в нефтените рафинерии за производството на електрическа и топлинна енергия за продажба.

4.1.   В т.ч.: гориво, използвано за производство на електрическа енергия.

Това са количествата, използвани за производството на електрическа енергия в централите на нефтените рафинерии.

4.2.   В т.ч.: гориво, използвано за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия

Това са количествата, използвани в централите за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия в нефтените рафинерии.

4.3.   В т.ч.: гориво, използвано за производство на топлинна енергия.

Това са количествата, използвани за производството на топлинна енергия в нефтените рафинерии.

5.   Внос и износ

6.   Международна морска бункеровка

7.   Междупродуктови трансфери

Това са количествата, прекласифицирани било защото характеристиките им са били променени, било защото са били смесени за получаването на друг продукт.

Стойността с отрицателен знак, отчетена за даден продукт, се компенсира от стойност с положителен знак (или от няколко стойности) за един или няколко продукта, и обратното; нетната обща сума следва да е равна на нула.

8.   Продуктови трансфери

Това са внесени нефтени продукти, които са прекласифицирани в суровини за допълнителна преработка в нефтените рафинерии, без доставка до крайните потребители.

9.   Изменения на запасите

Увеличението на запасите се обозначава с отрицателен знак, а намалението — с положителен.

10.   Брутни вътрешни доставки (изчислени)

Равняват се на:

постъпления от първични продукти + брутно производство на нефтената рафинерия + възстановени продукти – гориво за дейността на нефтената рафинерия + внос – износ – международна морска бункеровка + междупродуктови трансфери – продуктови трансфери + изменения на запасите

11.   Статистическа разлика

Определя се като разликата между изчислените и констатираните брутни вътрешни доставки.

12.   Брутни вътрешни доставки (констатирани)

Това е констатираната доставка на вътрешния пазар на крайни нефтени продукти от първични източници (като нефтени рафинерии, предприятия за смесване на продукти и др.).

Това число може да се различава от изчислената стойност например поради разликите, които съществуват по отношение на обхвата, и/или разликите в определенията в различните отчетни системи.

12.1.   В т.ч.: брутни доставки в нефтохимическия сектор

Това са количествата горива, доставени на нефтохимическия сектор.

12.2.   В т.ч.: енергийно потребление в нефтохимическия сектор

Това са количествата нефт, използвани като гориво в нефтохимични процеси като крекинг с водна пара.

12.3.   От които: неенергийно потребление в нефтохимическия сектор

Това са количествата нефт, използвани в нефтохимическия сектор за производството на етилен, пропилен, бутилен, „синтез газ“, ароматни съединения, бутадиен и други суровини на базата на въглеводороди при процеси като крекинг с водна пара, ароматизиране и риформинг с водна пара. Изключват се количествата нефт, използвани като гориво.

13.   Обратни потоци от нефтохимическия сектор към нефтените рафинерии

14.   Начални и крайни нива на запасите

Това е общото количество запаси на националната територия, включително държавните запаси, запасите, съхранявани от големите потребители и от организациите, натоварени със съхраняването на запаси, запасите на борда на пристигащите океански съдове, запасите, складирани в свободните безмитни зони, и запасите, съхранявани за другиго, било то в съответствие с двустранни правителствени споразумения, или не. Понятията „начален“ и „краен“ се отнасят съответно за първия и за последния ден на отчетния период.

15.   Изменения на запасите в предприятията за обществени услуги

Изменения на запасите, които са съхранявани в предприятия за обществени услуги и не са отчетени в нивото на запасите и измененията на запасите, отчетени другаде. Увеличението на запасите се обозначава с отрицателен знак, а намалението — с положителен.

Включват се суровият нефт и ТВПГ, използвани за директно изгаряне, ако е приложимо.

16.   Долна топлина на изгаряне на брутните вътрешни доставки

4.2.3.   Брутни вътрешни доставки по сектори

В таблиците по-долу следните агрегирани показатели се прилагат за суров нефт, течни въглеводороди от природен газ, нефтозаводски газ, етан, ВНГ, нискооктанов бензин (лек нефтен дестилат), общото количество бензин за двигатели, както и делът му от биологичен произход, авиационен бензин, гориво за реактивни двигатели от бензинов тип, общото количество гориво за реактивни двигатели от керосинов тип, както и делът му от биологичен произход, други видове керосин, газьол/дизелово гориво (и неговите фракции от дизелово гориво за автомобилния транспорт, за отопление и други видове газьол, биодизелови горива и газьол/дизелово гориво, различни от биогазьола/биодизеловото гориво), общото количество мазут (в т.ч. неговите фракции с ниско и високо съдържание на сяра), White Spirit (минерален терпентин) и SBP, смазочни масла, битум, парафинови восъци и нефтен кокс и други нефтени продукти.

Посочват се както количествата за енергийно, така и за неенергийно потребление, а също и общата им сума.

1.   Общо за сектор „Преобразуване“

Общите количества горива, използвани за първично или вторично преобразуване на енергия.

1.1.   В т.ч.: електроцентрали, за които производството на енергия е основна дейност

1.2.   В т.ч.: електроцентрали, които произвеждат за собствени нужди

1.3.   В т.ч.: централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, за които производството на енергия е основна дейност

1.4.   В т.ч.: централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, които произвеждат за собствени нужди

1.5.   В т.ч.: топлоцентрали, за които производството на енергия е основна дейност

1.6.   В т.ч.: топлоцентрали, които произвеждат за собствени нужди

1.7.   В т.ч.: предприятия за заводски газ/заводи за газификация

1.8.   В т.ч.: смесен природен газ

1.9.   В т.ч.: коксови пещи

1.10.   В т.ч.: доменни пещи

1.11.   В т.ч.: нефтохимическа промишленост

1.12.   В т.ч.: брикетни фабрики

1.13.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Преобразуване“

2.   Общо за сектор „Енергетика“

Общото количество, използвано като енергия в сектор „Енергетика“

2.1.   В т.ч.: каменовъглени мини

2.2.   В т.ч.: добив на нефт и газ

2.3.   В т.ч.: коксови пещи

2.4.   В т.ч.: доменни пещи

2.5.   В т.ч.: предприятия за заводски газ

2.6.   В т.ч.: електроцентрали

Електроцентрали, централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия и топлоцентрали.

2.7.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Енергетика“

3.   Загуби при разпределение

Загубите, възникнали извън нефтената рафинерия при транспортирането и разпределението.

Включват се загубите в тръбопроводите.

4.   Крайно енергийно потребление

5.   Сектор „Промишленост“

5.1.   В т.ч.: черна металургия

5.2.   В т.ч.: химическа и нефтохимическа промишленост

5.3.   В т.ч.: цветна металургия

5.4.   В т.ч.: неметални минерали

5.5.   В т.ч.: транспортно оборудване

5.6.   В т.ч.: машиностроене

5.7.   В т.ч.: добивна промишленост

5.8.   В т.ч.: храна, напитки и тютюн

5.9.   В т.ч.: целулозно-хартиена и полиграфическа промишленост

5.10.   В т.ч.: дървообработване и изделия от дърво

5.11.   В т.ч.: строителство

5.12.   В т.ч.: текстил и кожа

5.13.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Промишленост“

6.   Сектор „Транспорт“

6.1.   В т.ч.: международни полети

6.2.   В т.ч.: вътрешни полети

6.3.   В т.ч.: автомобилен транспорт

6.4.   В т.ч.: железопътен транспорт

6.5.   В т.ч.: вътрешно корабоплаване

6.6.   В т.ч.: тръбопроводен транспорт

6.7.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Транспорт“

7.   Други сектори

7.1.   В т.ч.: търговия и обществени услуги

7.2.   В т.ч.: жилищен сектор

7.2.1.   Жилищен сектор, в т.ч.: отопление на помещенията

7.2.2.   Жилищен сектор, в т.ч.: охлаждане на помещенията

7.2.3.   Жилищен сектор, в т.ч.: подгряване на вода

7.2.4.   Жилищен сектор, в т.ч.: готвене

7.2.5.   Жилищен сектор, в т.ч.: други видове крайно потребление

7.3.   В т.ч.: селско стопанство/горско стопанство

7.4.   В т.ч.: рибно стопанство

7.5.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Други“

8.   Общо неенергийно потребление

Количествата, използвани като суровини в различните сектори и които не са изразходват като гориво или преобразуват в друго гориво. Тези количества се включват в агрегираните показатели, изброени по-горе.

8.1.   В т.ч.: сектор „Преобразуване“

8.2   В т.ч.: сектор „Енергетика“

8.3   В т.ч.: сектор „Транспорт“

8.4   В т.ч.: сектор „Промишленост“

8.4.1   Сектор „Промишленост“, от който: химическа (включително нефтохимическа) промишленост

8.5   В т.ч.: други сектори

4.2.4.   Внос и износ

Внос по държави на произход и износ по държави на местоназначение. Вж. също така забележките за агрегиран показател 5 в параграф 4.2.1.

4.3.   Мерни единици

| 1. | Количества енергия |
| --- | --- |

1.

Количества енергия

103 тона

| 2. | Топлина на изгаряне |
| --- | --- |

2.

Топлина на изгаряне

MJ/тон

4.4.   Дерогации и освобождавания

Кипър е освободен от отчитане на агрегираните показатели, посочени в точка 7 („Други сектори“) и точка 8 („Общо неенергийно потребление“) от раздел 4.2.3; отчитат се само общите стойности.

5.   ЕНЕРГИЯ ОТ ВЪЗОБНОВЯЕМИ ЕНЕРГИЙНИ ИЗТОЧНИЦИ И ЕНЕРГИЯ ОТ ОТПАДЪЦИ

5.1.   Енергийни продукти, за които се прилага

Ако не е предвидено друго, събирането на данни се прилага за всички изброени по-долу енергийни продукти:

| Енергиен продукт | Определение |
| --- | --- |
| 1. | Водна енергия |

Енергиен продукт

Определение

1.

Водна енергия

Потенциална и кинетична енергия на водата, преобразувана в електрическа енергия във водноелектрически централи. Трябва да се включи и енергията на помпено-акумулиращите водноелектрически централи. Трябва да се отчете производството на централите с мощност < 1 MW, от 1 до < 10 MW, ≥ 10 MW, както и на помпено-акумулиращите водноелектрически централи.

| 2. | Геотермална енергия |
| --- | --- |

2.

Геотермална енергия

Енергия, достъпна под формата на топлина, идваща от вътрешността на земната кора, обикновено под формата на топла вода или пара. Това производство на енергия представлява разликата между енталпията на течността, извлечена от експлоатационната шахта, и тази на течността, изпусната в края на процеса. Експлоатира се на подходящите за целта места:

| — | за производството на електрическа енергия чрез използването на суха пара или на солен разтвор с висока енталпия след мигновено изпаряване |
| --- | --- |

—

за производството на електрическа енергия чрез използването на суха пара или на солен разтвор с висока енталпия след мигновено изпаряване

| — | директно като топлинна енергия за централно отопление, селско стопанство и др. |
| --- | --- |

—

директно като топлинна енергия за централно отопление, селско стопанство и др.

| 3. | Слънчева енергия |
| --- | --- |

3.

Слънчева енергия

Слънчева радиация, използвана за производството на топла вода и на електрическа енергия. Това производство на енергия представлява топлината, пренасяна в топлообменната среда, т.е. падащата слънчева енергия минус оптичните загуби и загубите в колектора. Пасивната слънчева енергия, използвана директно за отоплението, охлаждането и осветлението на жилища или други сгради, не се включва.

| 3.1. | В т.ч.: слънчева фотоволтаична енергия |
| --- | --- |

3.1.

В т.ч.: слънчева фотоволтаична енергия

Преобразуване на слънчевата светлина в електрическа енергия чрез използването на слънчеви клетки, обикновено изработени от полупроводникови материали, които при излагане на светлина произвеждат електрическа енергия.

| 3.2. | В т.ч.: слънчева топлинна енергия |
| --- | --- |

3.2.

В т.ч.: слънчева топлинна енергия

Топлинна енергия, произведена от слънчевата радиация; може да се касае за:

| а) | слънчеви топлоелектрически централи, или |
| --- | --- |

а)

слънчеви топлоелектрически централи, или

| б) | оборудване за производството на топла вода за битови нужди или за сезонното подгряване на плувни басейни (напр. плоски слънчеви колектори, главно от термосифонен тип) |
| --- | --- |

б)

оборудване за производството на топла вода за битови нужди или за сезонното подгряване на плувни басейни (напр. плоски слънчеви колектори, главно от термосифонен тип)

| 4. | Енергия на приливите и отливите, енергия на вълните и океанска енергия |
| --- | --- |

4.

Енергия на приливите и отливите, енергия на вълните и океанска енергия

Механична енергия, извличана от движението на приливите и отливите, от движението на вълните или на океанските течения, която се използва за производството на електрическа енергия.

| 5. | Вятърна енергия |
| --- | --- |

5.

Вятърна енергия

Кинетичната енергия на вятъра, използвана за производство на електрическа енергия във вятърни турбини.

| 6. | Промишлени отпадъци (невъзобновяеми) |
| --- | --- |

6.

Промишлени отпадъци (невъзобновяеми)

Това са невъзобновяеми промишлени отпадъци (твърди или течни), изгаряни директно за производството на електрическа и/или топлинна енергия. Количеството използвано гориво се отчита на базата на долната топлина на изгаряне. Възобновяемите промишлени отпадъци се отчитат в категориите „Твърда биомаса“, „Биогаз“ и/или „Течни биогорива“.

| 7. | Градски отпадъци |
| --- | --- |

7.

Градски отпадъци

Това са отпадъците от домакинствата, болниците и сектора на услугите, изгаряни в специални инсталации; количество, изчислено на базата на долната топлина на изгаряне.

| 7.1. | В т.ч.: възобновяеми |
| --- | --- |

7.1.

В т.ч.: възобновяеми

Това са градските отпадъци от биологичен произход.

| 7.2. | В т.ч.: невъзобновяеми |
| --- | --- |

7.2.

В т.ч.: невъзобновяеми

Това са градските отпадъци от небиологичен произход.

| 8. | Твърди биогорива: |
| --- | --- |

8.

Твърди биогорива:

Включва органичните, неизкопаеми материали от биологичен произход, които могат да бъдат използвани като гориво за производството на топлинна или електрическа енергия. В тази категория влизат:

| 8.1. | В т.ч.: дървени въглища |
| --- | --- |

8.1.

В т.ч.: дървени въглища

Твърдият остатък, получен от деструктивната дестилация и пиролизата на дървесина и други растителни материали.

| 9. | Биогаз: |
| --- | --- |

9.

Биогаз:

Газ, съставен предимно от метан и въглероден двуокис, образуван при анаеробно разлагане на биомаса.

| 10. | Течни биогорива |
| --- | --- |

10.

Течни биогорива

Количествата течни биогорива, отчетени в тази категория, следва да съответстват на количествата биогориво, а не на общия обем на течностите, получени от смесването с биогорива. Що се касае до вноса и износа на течни биогорива, се взима под внимание само търговията с количества биогорива, които не са били смесени с транспортни горива (т.е. биогоривата, използвани в чист вид); търговията с течни биогорива, смесени с транспортни горива, се отчита към данните за нефта в глава 4.

Тук спадат следните течни биогорива:

| 10.1. | В т.ч.: биобензин |
| --- | --- |

10.1.

В т.ч.: биобензин

Тази категория включва биоетанол (етанол, произведен от биомаса и/или от биоразградимата фракция на отпадъците), биометанол (метанол, произведен от биомаса и/или от биоразградимата фракция на отпадъците), био-ЕТБЕ (етил-третичен бутилов етер, произведен на базата на биоетанол; делът на био-ЕТБЕ, изчислен като обемни проценти в биогоривото, е 47 %) и био-МТБЕ (метил-третичен бутилов етер, произведен на базата на биометанол: делът на био-МТБЕ, изчислен като обемни проценти в биогоривото, е 36 %).

| 10.1.1. | Биобензин, от който: биоетанол |
| --- | --- |

10.1.1.

Биобензин, от който: биоетанол

Етанол, произведен от биомаса и/или от биоразградимата фракция на отпадъците

| 10.2. | В т.ч.: биодизелови горива |
| --- | --- |

10.2.

В т.ч.: биодизелови горива

Тази категория включва биодизеловото гориво (метилов естер, произведен от растително масло или животински мазнини, с качеството на дизелово гориво), биодиметилов етер (диметилов етер, произведен от биомаса), Fischer Tropsch (дизелово гориво, синтезирано по метода на Фишер-Тропш, произведено от биомаса), студенопресовани биомасла (масла, произведени от маслодайни култури само посредством механична преработка), както и всички останали течни биогорива, които се прибавят към дизеловото гориво, смесват се с него или се използват директно като него за транспортни нужди.

| 10.3. | Биокеросин за реактивни двигатели |
| --- | --- |

10.3.

Биокеросин за реактивни двигатели

Течни биогорива, получени от биомаса и смесени с керосин за реактивни двигатели или заместващи керосина за реактивни двигатели.

| 10.4. | Други течни биогорива |
| --- | --- |

10.4.

Други течни биогорива

Течни биогорива, използвани директно като гориво, които не са включени в биобензина или биодизеловите горива.

5.2.   Списък с агрегирани показатели

Ако не е предвидено друго, за всички енергийни продукти, изброени в предходния параграф, се отчитат следните агрегирани показатели.

5.2.1.   Брутно производство на електрическа и топлинна енергия

Електрическата и топлинната енергия, произведена от енергийните продукти, посочени в раздел 5.1 (с изключение на дървените въглища, биобензина и биокеросина за реактивни двигатели) трябва да бъде отчитана, когато е приложимо, поотделно:

| — | за централите, за които производството е основна дейност, и за централите, които произвеждат за собствени нужди, |
| --- | --- |

—

за централите, за които производството е основна дейност, и за централите, които произвеждат за собствени нужди,

| — | за централите, произвеждащи само електрическа енергия, за централите, произвеждащи само топлинна енергия, и за централите за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия. |
| --- | --- |

—

за централите, произвеждащи само електрическа енергия, за централите, произвеждащи само топлинна енергия, и за централите за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия.

Това изискване не се отнася за дървените въглища. Измежду течните биогорива не се включват биобензинът и биокеросинът за реактивни двигатели. Що се отнася до водната енергия, отчетите трябва да бъдат подразделени на централи с мощност до 1 MW, от 1 до 10 MW и над 10 MW.

5.2.2.   Сектори „Производство и разпределение“ и „Преобразуване“

Количествата на енергийните продукти, изброени в раздел 5.1 (с изключение на водната енергия, слънчевата фотоволтаична енергия, енергията на приливите и отливите, енергията на вълните, океанската енергия и вятърната енергия) и използвани в сектори „Производство и разпределение“ и „Преобразуване“, трябва да бъдат отчетени за следните агрегирани показатели:

1.   Производство

2.   Внос

3.   Износ

4.   Изменения на запасите

Увеличението на запасите се обозначава с отрицателен знак, а намалението — с положителен.

5.   Брутно потребление

6.   Статистически разлики

7.   Общо за сектор „Преобразуване“

Количествата възобновяеми енергийни източници и отпадъци, използвани за преобразуване на първични форми на енергия във вторични (например, сметищен газ в електрическа енергия) или за преобразуване във вторични енергийни продукти (например, биогаз, използван за смесване с природен газ).

7.1.   В т.ч.: електроцентрали, за които производството на енергия е основна дейност

7.2.   В т.ч.: централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, за които производството на енергия е основна дейност

7.3.   В т.ч.: топлоцентрали, за които производството на енергия е основна дейност

7.4.   В т.ч.: електроцентрали, които произвеждат за собствени нужди

7.5.   В т.ч.: централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия, които произвеждат за собствени нужди

7.6.   В т.ч.: топлоцентрали, които произвеждат за собствени нужди

7.7.   В т.ч.: брикетни фабрики

Количествата възобновяеми енергийни източници и отпадъци, използвани за производството на брикети. Количествата възобновяеми енергийни източници и отпадъците, използвани като гориво за отопление и работа на съоръженията, се отчитат като потребление в сектор „Енергетика“.

7.8.   В т.ч.: предприятия за производство на брикети от кафяви въглища/брикети от торф

Количествата възобновяеми енергийни източници и отпадъци, използвани за производството на брикети от кафяви въглища. Количествата възобновяеми енергийни източници и отпадъците, използвани като гориво за отопление и работа на съоръженията, се отчитат като потребление в сектор „Енергетика“.

7.9.   В т.ч.: газ от предприятия за заводски газ

Количествата възобновяеми енергийни източници и отпадъци, използвани за производството на газ от предприятия за заводски газ. Количествата възобновяеми енергийни източници и отпадъците, използвани като гориво за отопление и работа на съоръженията, се отчитат като потребление в сектор „Енергетика“.

7.10.   В т.ч.: доменни пещи

Количествата енергия от възобновяеми енергийни източници (напр. дървени въглища), преобразувана в доменни пещи.

Енергията от възобновяеми енергийни източници, използвана за отопление и работа на съоръженията, не се отчита тук, а като потребление в сектор „Енергетика“.

7.11.   В т.ч.: предприятия за смесване с природен газ

Количествата биогаз, смесени с природен газ, които се инжектират в мрежата за природен газ.

7.12.   В т.ч.: смесване с бензин за двигатели/дизелово гориво/керосин

Количеството течни биогорива, което не е доставено за крайно потребление, а се използва с други нефтени продукти, отчетени във въпросника за нефта.

7.13.   В т.ч.: предприятия за производство на дървени въглища

Количествата дърва, използвани за производството на дървени въглища.

7.14.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Преобразуване“

5.2.3.   Сектор „Енергетика“

Количествата на енергийните продукти, изброени в раздел 5.1 (с изключение на водната енергия, слънчевата фотоволтаична енергия, енергията на приливите и отливите, енергията на вълните, океанската енергия и вятърната енергия) и използвани в сектор „Енергетика“ или за крайно потребление, трябва да бъдат отчетени за следните агрегирани показатели:

1.   Общо за сектор „Енергетика“

Енергията от възобновяеми енергийни източници и отпадъците, използвани от енергетиката за подпомагане на преобразувателната дейност. Например енергията от възобновяеми енергийни източници и отпадъците, използвани за отопление, осветление или за задвижване на помпи/компресори.

Количествата енергия от възобновяеми енергийни източници и отпадъци, преобразувани в друга форма на енергия, се отчитат в рубриката за сектор „Преобразуване“.

1.1.   В т.ч.: заводи за газификация

1.2.   В т.ч.: електроцентрали, централи за комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия и топлоцентрали, които са публична собственост

1.3.   В т.ч.: каменовъглени мини

1.4.   В т.ч.: брикетни фабрики

1.5.   В т.ч.: коксови пещи

1.6.   В т.ч.: нефтени рафинерии

1.7.   В т.ч.: предприятия за производство на брикети от кафяви въглища/брикети от торф

1.8.   В т.ч.: газ от предприятия за заводски газ

1.9.   В т.ч.: доменни пещи

1.10.   В т.ч.: предприятия за производство на дървени въглища

1.11.   В т.ч.: невключени никъде другаде

2.   Загуби при разпределение

Всички загуби, причинени при преноса или разпределението.

5.2.4.   Крайно потребление на енергията

Количествата на енергийните продукти, изброени в раздел 5.1 (с изключение на водната енергия, слънчевата фотоволтаична енергия, енергията на приливите и отливите, енергията на вълните, океанската енергия и вятърната енергия) трябва да бъдат отчетени за следните агрегирани показатели:

1.   Крайно енергийно потребление

2.   Сектор „Промишленост“

2.1.   В т.ч.: черна металургия

2.2.   В т.ч.: химическа и нефтохимическа промишленост

2.3.   В т.ч.: цветна металургия

2.4.   В т.ч.: неметални минерали

2.5.   В т.ч.: транспортно оборудване

2.6.   В т.ч.: машиностроене

2.7.   В т.ч.: добивна промишленост

2.8.   В т.ч.: храна, напитки и тютюн

2.9.   В т.ч.: целулозно-хартиена и полиграфическа промишленост

2.10.   В т.ч.: дървообработване и изделия от дърво

2.11.   В т.ч.: строителство

2.12.   В т.ч.: текстил и кожа

2.13.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Промишленост“

3.   Сектор „Транспорт“

3.1.   В т.ч.: железопътен транспорт

3.2.   В т.ч.: автомобилен транспорт

3.3.   В т.ч.: вътрешно корабоплаване

3.4.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Транспорт“

4.   Други сектори

4.1.   В т.ч.: търговия и обществени услуги

4.2.   В т.ч.: жилищен сектор

4.2.1.   Жилищен сектор, в т.ч.: отопление на помещенията

4.2.2.   Жилищен сектор, в т.ч.: охлаждане на помещенията

4.2.3.   Жилищен сектор, в т.ч.: подгряване на вода

4.2.4.   Жилищен сектор, в т.ч.: готвене

4.2.5.   Жилищен сектор, в т.ч.: други видове крайно потребление

4.3.   В т.ч.: селско стопанство/горско стопанство

4.4.   В т.ч.: рибно стопанство

4.5.   В т.ч.: невключени никъде другаде — „Други“

5.2.5.   Технически характеристики на съоръженията

В края на отчетната година трябва да бъдат отчетени следните мощности за производство на електроенергия:

1.   Водна енергия

Трябва да се отчете мощността на централите с мощност < 1 MW, от 1 до < 10 MW, ≥ 10 MW за централите от смесен тип и за помпено-акумулиращите водноелектрически централи в чист вид, както и общо за централите с всички видове мощности. Подробно описание на производствените мощности на централите се прави, като се изключат помпено-акумулиращите водноелектрически централи.

2.   Геотермална енергия

3.   Слънчева фотоволтаична енергия

4.   Слънчева топлинна енергия

5.   Енергия на приливите и отливите, енергия на вълните и океанска енергия

6.   Вятърна енергия

7.   Промишлени отпадъци (невъзобновяеми)

8.   Градски отпадъци

9.   Твърди биогорива

10.   Биогазове

11.   Биодизелови горива

12.   Други течни биогорива

Отчита се общата площ на инсталираните слънчеви колектори.

Отчитат се производствените мощности за следните биогорива:

1.   Биобензин

2.   Биодизелови горива

3.   Биокеросин за реактивни двигатели

4.   Други течни биогорива

5.2.6.   Внос и износ

Отчитат се вносът по държави на произход и износът по държави на местоназначение за следните продукти:

1.   Биобензин

1.1.   В т.ч.: биоетанол

2.   Биокеросин за реактивни двигатели

3.   Биодизелови горива

4.   Други течни биогорива

5.   Дървесни пелети

5.2.7.   Производство на твърди биогорива и биогазове

Отчита се производството на следните продукти:

1.   Твърди биогорива (с изключение на дървени въглища)

1.1.   В т.ч.: дърва за горене, дървесни остатъци и вторични продукти

1.1.1.   От дърва за горене, дървесни остатъци и вторични продукти, от които: дървесни пелети

1.2.   В т.ч.: черна луга

1.3.   В т.ч.: остатъци от захарна тръстика

1.4.   В т.ч.: отпадъци от животински произход

1.5.   В т.ч.: други растителни материали и отпадъци

2.   Биогазове от анаеробна ферментация

2.1.   В т.ч.: сметищен газ

2.2.   В т.ч.: газ от канализационни утайки

2.3.   В т.ч.: други видове биогаз от анаеробна ферментация

3.   Биогазове от термични процеси

5.3.   Топлина на изгаряне

Средната долна топлина на изгаряне се отчита за следните продукти:

1.   Биобензин

2.   Биоетанол

3.   Биодизелово гориво

4.   Биокеросин за реактивни двигатели

5.   Други течни биогорива

6.   Дървени въглища

5.4.   Мерни единици

| 1. | Производство на електрическа енергия |
| --- | --- |

1.

Производство на електрическа енергия

MWh

| 2. | Производство на топлинна енергия |
| --- | --- |

2.

Производство на топлинна енергия

TJ

| 3. | Възобновяеми енергийни продукти |
| --- | --- |

3.

Възобновяеми енергийни продукти

Биобензин, биодизелови горива и други течни биогорива: тонове

Дървени въглища: 1 000 тона

Всички останали: TJ (на базата на долната топлина на изгаряне).

| 4. | Площ на слънчевите колектори |
| --- | --- |

4.

Площ на слънчевите колектори

1 000 m2

| 5. | Производствена мощност на централите |
| --- | --- |

5.

Производствена мощност на централите

Биогорива: тона/година

Всички останали: MWe

| 6. | Топлина на изгаряне |
| --- | --- |

6.

Топлина на изгаряне

kJ/kg (долна топлина на изгаряне).

5.5.   Дерогации и освобождавания

Не се прилага.

6.   ПРИЛОЖИМИ РАЗПОРЕДБИ

Прилагат се следните разпоредби за събирането на данни, както е описано във всички предходни глави:

1.   Отчетен период:

Една календарна година (от 1 януари до 31 декември).

2.   Честота:

Годишна.

3.   Краен срок за предаване на данните:

30 ноември в годината, следваща съответния отчетен период.

4.   Формат и начин на предаване:

Форматът на предаване съответства на подходящия стандарт за обмен, определен от Евростат.

Данните се предават или се изпращат по електронен път до единната входна точка за данни в Евростат.

---