# Úradný vestník L 131/2017

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 131 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6020. mája 2017 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 131

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6020. mája 2017

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/864 zo 17. mája 2017 o Európskom roku kultúrneho dedičstva (2018) | 1 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/864 zo 17. mája 2017 o Európskom roku kultúrneho dedičstva (2018)

1

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | MEDZINÁRODNÉ DOHODY |
| | * | Informácie o nadobudnutí platnosti Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov | 10 |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/865 z 11. mája 2017 o podpise Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu, pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa justičnej spolupráce v trestných veciach, v mene Európskej únie | 11 |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/866 z 11. mája 2017 o podpise Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu, pokiaľ ide o azyl a zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement), v mene Európskej únie | 13 |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/867 zo 7. februára 2017 o triedach dohôd, ktoré majú byť chránené v rámci čiastočného prevodu majetku podľa článku 76 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (
  1
  ) | 15 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/868 z 19. mája 2017, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 20 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2017/869 zo 16. mája 2017, ktorým sa vymenúva člen Dvora audítorov | 22 |

II   Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

*

Informácie o nadobudnutí platnosti Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov

10

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/865 z 11. mája 2017 o podpise Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu, pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa justičnej spolupráce v trestných veciach, v mene Európskej únie

11

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/866 z 11. mája 2017 o podpise Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu, pokiaľ ide o azyl a zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement), v mene Európskej únie

non-refoulement

13

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/867 zo 7. februára 2017 o triedach dohôd, ktoré majú byť chránené v rámci čiastočného prevodu majetku podľa článku 76 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (
  1
  )

1

15

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/868 z 19. mája 2017, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

20

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2017/869 zo 16. mája 2017, ktorým sa vymenúva člen Dvora audítorov

22

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/693 zo 7. apríla 2017, ktorým sa menia prílohy II, III a V k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí bitertanolu, chlórmekvátu a tebufénpyradu v určitých produktoch alebo na nich ( Ú. v. EÚ L 101, 13.4.2017 ) | 23 |

Korigendá

*

Korigendum k nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/693 zo 7. apríla 2017, ktorým sa menia prílohy II, III a V k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí bitertanolu, chlórmekvátu a tebufénpyradu v určitých produktoch alebo na nich ( Ú. v. EÚ L 101, 13.4.2017 )

( Ú. v. EÚ L 101, 13.4.2017 )

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 20.5.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 131/1

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2017/864

zo 17. mája 2017

o Európskom roku kultúrneho dedičstva (2018)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 167,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (1),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Ideály, zásady a hodnoty zakotvené v kultúrnom dedičstve Európy predstavujú spoločný zdroj spomienok, porozumenia, identity, dialógu, súdržnosti a kreativity v Európe. Kultúrne dedičstvo má v Únii svoj význam a preambula Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) uvádza, že signatári čerpali inšpiráciu z kultúrneho, náboženského a humanistického dedičstva Európy. |
| --- | --- |

(1)

Ideály, zásady a hodnoty zakotvené v kultúrnom dedičstve Európy predstavujú spoločný zdroj spomienok, porozumenia, identity, dialógu, súdržnosti a kreativity v Európe. Kultúrne dedičstvo má v Únii svoj význam a preambula Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) uvádza, že signatári čerpali inšpiráciu z kultúrneho, náboženského a humanistického dedičstva Európy.

| (2) | V článku 3 ods. 3 Zmluvy o EÚ sa stanovuje, že Únia rešpektuje svoju bohatú kultúrnu a jazykovú rozmanitosť a zabezpečuje zachovávanie a zveľaďovanie európskeho kultúrneho dedičstva. |
| --- | --- |

(2)

V článku 3 ods. 3 Zmluvy o EÚ sa stanovuje, že Únia rešpektuje svoju bohatú kultúrnu a jazykovú rozmanitosť a zabezpečuje zachovávanie a zveľaďovanie európskeho kultúrneho dedičstva.

| (3) | V článku 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa Únii stanovuje úloha prispievať k rozkvetu kultúr členských štátov, pričom má rešpektovať ich národnú a regionálnu rozmanitosť a zároveň zdôrazňovať spoločné kultúrne dedičstvo. Činnosť Únie sa má zamerať na podporu spolupráce medzi členskými štátmi a v prípade potreby na podporu a doplňovanie ich činnosti, okrem iného, v oblastiach zlepšovania vedomostí a šírenia kultúry a histórie európskych národov, a zachovania a ochrany kultúrneho dedičstva európskeho významu. |
| --- | --- |

(3)

V článku 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa Únii stanovuje úloha prispievať k rozkvetu kultúr členských štátov, pričom má rešpektovať ich národnú a regionálnu rozmanitosť a zároveň zdôrazňovať spoločné kultúrne dedičstvo. Činnosť Únie sa má zamerať na podporu spolupráce medzi členskými štátmi a v prípade potreby na podporu a doplňovanie ich činnosti, okrem iného, v oblastiach zlepšovania vedomostí a šírenia kultúry a histórie európskych národov, a zachovania a ochrany kultúrneho dedičstva európskeho významu.

| (4) | Ako Komisia zdôraznila vo svojom oznámení z 22. júla 2014 s názvom Na ceste k integrovanému prístupu ku kultúrnemu dedičstvu Európy, kultúrne dedičstvo sa má považovať za spoločný zdroj a spoločné vlastníctvo, ktoré sa zachováva pre budúce generácie. Je preto spoločnou zodpovednosťou všetkých zainteresovaných strán starať sa o kultúrne dedičstvo. |
| --- | --- |

(4)

Ako Komisia zdôraznila vo svojom oznámení z 22. júla 2014 s názvom Na ceste k integrovanému prístupu ku kultúrnemu dedičstvu Európy, kultúrne dedičstvo sa má považovať za spoločný zdroj a spoločné vlastníctvo, ktoré sa zachováva pre budúce generácie. Je preto spoločnou zodpovednosťou všetkých zainteresovaných strán starať sa o kultúrne dedičstvo.

| (5) | Kultúrne dedičstvo predstavuje pre európsku spoločnosť z kultúrneho, environmentálneho, spoločenského a hospodárskeho hľadiska veľkú hodnotu. Preto je jeho udržateľná správa strategickou voľbou pre 21. storočie, ako zdôraznila Rada vo svojich záveroch z 21. mája 2014 (3). Prínos kultúrneho dedičstva z hľadiska tvorby hodnôt, zručností a pracovných miest a kvality života sa podceňuje. |
| --- | --- |

(5)

Kultúrne dedičstvo predstavuje pre európsku spoločnosť z kultúrneho, environmentálneho, spoločenského a hospodárskeho hľadiska veľkú hodnotu. Preto je jeho udržateľná správa strategickou voľbou pre 21. storočie, ako zdôraznila Rada vo svojich záveroch z 21. mája 2014 (3). Prínos kultúrneho dedičstva z hľadiska tvorby hodnôt, zručností a pracovných miest a kvality života sa podceňuje.

| (6) | Kultúrne dedičstvo je základným aspektom európskeho programu pre kultúru (4) a prispieva k jeho cieľom, ktorými sú podpora kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu, podpora kultúry ako katalyzátora tvorivosti a podpora kultúry ako dôležitej súčasti medzinárodných vzťahov Únie. Tvorí tiež jednu zo štyroch priorít európskej spolupráce v oblasti kultúry na obdobie rokov 2015 – 2018, ako sa stanovuje v aktuálnom pracovnom pláne pre kultúru, ktorý prijala Rada a zástupcovia vlád členských štátov zasadajúcich v Rade 25. novembra 2014 (5). |
| --- | --- |

(6)

Kultúrne dedičstvo je základným aspektom európskeho programu pre kultúru (4) a prispieva k jeho cieľom, ktorými sú podpora kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu, podpora kultúry ako katalyzátora tvorivosti a podpora kultúry ako dôležitej súčasti medzinárodných vzťahov Únie. Tvorí tiež jednu zo štyroch priorít európskej spolupráce v oblasti kultúry na obdobie rokov 2015 – 2018, ako sa stanovuje v aktuálnom pracovnom pláne pre kultúru, ktorý prijala Rada a zástupcovia vlád členských štátov zasadajúcich v Rade 25. novembra 2014 (5).

| (7) | Rada vo svojich záveroch z 21. mája 2014 uviedla, že kultúrne dedičstvo zahŕňa široké spektrum zdrojov zdedených z minulosti, vo všetkých formách a aspektoch – hmotných, nehmotných a digitálnych (vytvorených digitálne a zdigitalizovaných) vrátane pamätníkov, pamätných miest, krajiny, zručností, postupov, znalostí a vyjadrení ľudskej tvorivosti, ako aj zbierok chránených a spravovaných verejnými a súkromnými subjektmi, ako sú múzeá, knižnice a archívy. Kultúrne dedičstvo zahŕňa aj filmové dedičstvo. |
| --- | --- |

(7)

Rada vo svojich záveroch z 21. mája 2014 uviedla, že kultúrne dedičstvo zahŕňa široké spektrum zdrojov zdedených z minulosti, vo všetkých formách a aspektoch – hmotných, nehmotných a digitálnych (vytvorených digitálne a zdigitalizovaných) vrátane pamätníkov, pamätných miest, krajiny, zručností, postupov, znalostí a vyjadrení ľudskej tvorivosti, ako aj zbierok chránených a spravovaných verejnými a súkromnými subjektmi, ako sú múzeá, knižnice a archívy. Kultúrne dedičstvo zahŕňa aj filmové dedičstvo.

| (8) | Kultúrne dedičstvo vzniklo v priebehu storočí interakciou medzi kultúrnymi prejavmi rôznych civilizácií, ktoré žili v Európe. Európsky rok kultúrneho dedičstva podnieti a podporí chápanie významu ochrany a podpory rôznorodosti kultúrnych prejavov. Jedným zo spôsobov na dosiahnutie takéhoto chápania sú vzdelávacie programy a programy na zlepšovanie informovanosti verejnosti v súlade so záväzkami stanovenými v Dohovore Unesco z roku 2005 o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov, ktorého sú Únia a členské štáty zmluvnými stranami. |
| --- | --- |

(8)

Kultúrne dedičstvo vzniklo v priebehu storočí interakciou medzi kultúrnymi prejavmi rôznych civilizácií, ktoré žili v Európe. Európsky rok kultúrneho dedičstva podnieti a podporí chápanie významu ochrany a podpory rôznorodosti kultúrnych prejavov. Jedným zo spôsobov na dosiahnutie takéhoto chápania sú vzdelávacie programy a programy na zlepšovanie informovanosti verejnosti v súlade so záväzkami stanovenými v Dohovore Unesco z roku 2005 o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov, ktorého sú Únia a členské štáty zmluvnými stranami.

| (9) | V súlade s článkom 30 Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorého sú Únia a väčšina členských štátov zmluvnými stranami, zmluvné strany dohovoru uznávajú právo osôb so zdravotným postihnutím zúčastňovať sa na rovnakom základe s ostatnými na kultúrnom živote a majú prijať všetky primerané opatrenia, ktorými zabezpečia, aby osoby so zdravotným postihnutím mali okrem iného prístup k miestam určeným na kultúrne predstavenia alebo služby, ako sú divadlá, múzeá, kiná, knižnice a služby cestovného ruchu, a v najväčšej možnej miere mali prístup k historickým pamiatkam a k významným miestam národného kultúrneho dedičstva. |
| --- | --- |

(9)

V súlade s článkom 30 Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorého sú Únia a väčšina členských štátov zmluvnými stranami, zmluvné strany dohovoru uznávajú právo osôb so zdravotným postihnutím zúčastňovať sa na rovnakom základe s ostatnými na kultúrnom živote a majú prijať všetky primerané opatrenia, ktorými zabezpečia, aby osoby so zdravotným postihnutím mali okrem iného prístup k miestam určeným na kultúrne predstavenia alebo služby, ako sú divadlá, múzeá, kiná, knižnice a služby cestovného ruchu, a v najväčšej možnej miere mali prístup k historickým pamiatkam a k významným miestam národného kultúrneho dedičstva.

| (10) | Európska cena Access City potvrdila, že je možné a tiež osvedčené, aby sa kultúrne dedičstvo miest sprístupnilo spôsobmi, ktoré rešpektujú jeho charakter a hodnoty, pre osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby a osoby so zníženou pohyblivosťou alebo iným dočasným postihnutím. |
| --- | --- |

(10)

Európska cena Access City potvrdila, že je možné a tiež osvedčené, aby sa kultúrne dedičstvo miest sprístupnilo spôsobmi, ktoré rešpektujú jeho charakter a hodnoty, pre osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby a osoby so zníženou pohyblivosťou alebo iným dočasným postihnutím.

| (11) | Kultúrne dedičstvo má veľký význam pre súdržnosť spoločenstva v čase, keď sa kultúrna rozmanitosť v európskych spoločnostiach zvyšuje. Miesta, ktoré získali značku Európske dedičstvo, majú výrazný európsky rozmer, keďže boli vybrané pre svoju úlohu v európskych dejinách. Spolu s Európskymi hlavnými mestami kultúry uvedené miesta upevňujú pocit príslušnosti k spoločnému kultúrnemu priestoru. Preto by sa mali hľadať možnosti vzájomného dopĺňania sa s Európskym rokom kultúrneho dedičstva. Nové participatívne a medzikultúrne prístupy k politikám kultúrneho dedičstva a vzdelávacím iniciatívam, podľa ktorých sa všetkým formám kultúrneho dedičstva prisudzuje rovnaká dôstojnosť, majú potenciál zvýšiť dôveru, vzájomné uznanie a sociálnu súdržnosť, čo sa preukázalo aj prostredníctvom medzinárodnej spolupráce v rámci Rady Európy. |
| --- | --- |

(11)

Kultúrne dedičstvo má veľký význam pre súdržnosť spoločenstva v čase, keď sa kultúrna rozmanitosť v európskych spoločnostiach zvyšuje. Miesta, ktoré získali značku Európske dedičstvo, majú výrazný európsky rozmer, keďže boli vybrané pre svoju úlohu v európskych dejinách. Spolu s Európskymi hlavnými mestami kultúry uvedené miesta upevňujú pocit príslušnosti k spoločnému kultúrnemu priestoru. Preto by sa mali hľadať možnosti vzájomného dopĺňania sa s Európskym rokom kultúrneho dedičstva. Nové participatívne a medzikultúrne prístupy k politikám kultúrneho dedičstva a vzdelávacím iniciatívam, podľa ktorých sa všetkým formám kultúrneho dedičstva prisudzuje rovnaká dôstojnosť, majú potenciál zvýšiť dôveru, vzájomné uznanie a sociálnu súdržnosť, čo sa preukázalo aj prostredníctvom medzinárodnej spolupráce v rámci Rady Európy.

| (12) | Význam kultúrneho dedičstva sa uznáva aj v programe OSN udržateľného rozvoja do roku 2030 (ďalej len „program do roku 2030“), v ktorom sa stanovuje globálne občianstvo, kultúrna rozmanitosť a medzikultúrny dialóg ako hlavné zásady udržateľného rozvoja. Program do roku 2030 uznáva, že všetky kultúry a civilizácie môžu prispieť k udržateľnému rozvoju a sú preň nevyhnutným hnacím motorom. Kultúra sa výslovne uvádza vo viacerých cieľoch udržateľného rozvoja programu do roku 2030, konkrétne v cieli 11 (mestá – dedičstvo), ako aj v cieli 4 (vzdelávanie) a v súvislosti s cestovným ruchom v cieli 8 (udržateľný rast) a v cieli 12 (modely spotreby). |
| --- | --- |

(12)

Význam kultúrneho dedičstva sa uznáva aj v programe OSN udržateľného rozvoja do roku 2030 (ďalej len „program do roku 2030“), v ktorom sa stanovuje globálne občianstvo, kultúrna rozmanitosť a medzikultúrny dialóg ako hlavné zásady udržateľného rozvoja. Program do roku 2030 uznáva, že všetky kultúry a civilizácie môžu prispieť k udržateľnému rozvoju a sú preň nevyhnutným hnacím motorom. Kultúra sa výslovne uvádza vo viacerých cieľoch udržateľného rozvoja programu do roku 2030, konkrétne v cieli 11 (mestá – dedičstvo), ako aj v cieli 4 (vzdelávanie) a v súvislosti s cestovným ruchom v cieli 8 (udržateľný rast) a v cieli 12 (modely spotreby).

| (13) | Vyšší dôraz, ktorý sa na medzinárodnej úrovni kladie na potrebu umiestniť ľudí a ľudské hodnoty do centra rozšíreného a interdisciplinárneho pojmu kultúrneho dedičstva, so sebou prináša intenzívnejšiu potrebu podporovať širší prístup ku kultúrnemu dedičstvu okrem iného aj vzhľadom na jeho pozitívne účinky na kvalitu života. Takýto širší prístup možno dosiahnuť oslovením rôznych skupín verejnosti a zvýšením dostupnosti miest, budov, výrobkov a služieb so zohľadnením osobitných potrieb a dôsledkov demografických zmien. |
| --- | --- |

(13)

Vyšší dôraz, ktorý sa na medzinárodnej úrovni kladie na potrebu umiestniť ľudí a ľudské hodnoty do centra rozšíreného a interdisciplinárneho pojmu kultúrneho dedičstva, so sebou prináša intenzívnejšiu potrebu podporovať širší prístup ku kultúrnemu dedičstvu okrem iného aj vzhľadom na jeho pozitívne účinky na kvalitu života. Takýto širší prístup možno dosiahnuť oslovením rôznych skupín verejnosti a zvýšením dostupnosti miest, budov, výrobkov a služieb so zohľadnením osobitných potrieb a dôsledkov demografických zmien.

| (14) | Za politiky na udržiavanie, obnovu, zachovanie, opätovné využitie, prístupnosť a podporu kultúrneho dedičstva a súvisiacich služieb sú v prvom rade zodpovedné vnútroštátne, regionálne alebo miestne orgány. Kultúrne dedičstvo má však jasný európsky rozmer, ktorý sa okrem politiky v oblasti kultúry rieši prostredníctvom ďalších politík Únie, ako napríklad vzdelávanie, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, regionálny rozvoj, sociálnu súdržnosť, námorné záležitosti, životné prostredie, cestovný ruch, digitálna agenda, výskum a inovácia a komunikácia. |
| --- | --- |

(14)

Za politiky na udržiavanie, obnovu, zachovanie, opätovné využitie, prístupnosť a podporu kultúrneho dedičstva a súvisiacich služieb sú v prvom rade zodpovedné vnútroštátne, regionálne alebo miestne orgány. Kultúrne dedičstvo má však jasný európsky rozmer, ktorý sa okrem politiky v oblasti kultúry rieši prostredníctvom ďalších politík Únie, ako napríklad vzdelávanie, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, regionálny rozvoj, sociálnu súdržnosť, námorné záležitosti, životné prostredie, cestovný ruch, digitálna agenda, výskum a inovácia a komunikácia.

| (15) | Rok 2018 má symbolický a historický význam pre Európu a jej kultúrne dedičstvo, pretože si počas neho pripomíname niekoľko významných udalostí, ako napríklad 100. výročie konca prvej svetovej vojny a nezávislosti viacerých členských štátov, ako aj 400. výročie začiatku tridsaťročnej vojny. Európsky rok kultúrneho dedičstva tak môže poskytnúť príležitosť lepšie pochopiť prítomnosť prostredníctvom rozsiahlejšieho a spoločného porozumenia minulosti. |
| --- | --- |

(15)

Rok 2018 má symbolický a historický význam pre Európu a jej kultúrne dedičstvo, pretože si počas neho pripomíname niekoľko významných udalostí, ako napríklad 100. výročie konca prvej svetovej vojny a nezávislosti viacerých členských štátov, ako aj 400. výročie začiatku tridsaťročnej vojny. Európsky rok kultúrneho dedičstva tak môže poskytnúť príležitosť lepšie pochopiť prítomnosť prostredníctvom rozsiahlejšieho a spoločného porozumenia minulosti.

| (16) | S cieľom využiť v plnej miere potenciál kultúrneho dedičstva pre európsku spoločnosť a hospodárstvo si ochrana, zveľaďovanie a riadenie kultúrneho dedičstva vyžadujú účinnú participatívnu správu (t. j. na viacerých úrovniach a so zapojením viacerých zainteresovaných strán) a posilnenú medzisektorovú spoluprácu, ako uvádza Rada vo svojich záveroch z 25. novembra 2014 (6). Takáto správa a spolupráca sa týka všetkých zainteresovaných strán vrátane orgánov verejnej moci, odvetvia kultúrneho dedičstva, súkromných subjektov a organizácií občianskej spoločnosti, akými sú mimovládne organizácie a organizácie v dobrovoľníckom sektore. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom využiť v plnej miere potenciál kultúrneho dedičstva pre európsku spoločnosť a hospodárstvo si ochrana, zveľaďovanie a riadenie kultúrneho dedičstva vyžadujú účinnú participatívnu správu (t. j. na viacerých úrovniach a so zapojením viacerých zainteresovaných strán) a posilnenú medzisektorovú spoluprácu, ako uvádza Rada vo svojich záveroch z 25. novembra 2014 (6). Takáto správa a spolupráca sa týka všetkých zainteresovaných strán vrátane orgánov verejnej moci, odvetvia kultúrneho dedičstva, súkromných subjektov a organizácií občianskej spoločnosti, akými sú mimovládne organizácie a organizácie v dobrovoľníckom sektore.

| (17) | Rada vo svojich záveroch z 25. novembra 2014 okrem toho vyzvala Komisiu, aby zvážila predloženie návrhu na Európsky rok kultúrneho dedičstva. |
| --- | --- |

(17)

Rada vo svojich záveroch z 25. novembra 2014 okrem toho vyzvala Komisiu, aby zvážila predloženie návrhu na Európsky rok kultúrneho dedičstva.

| (18) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. septembra 2015 odporučil vyhlásiť, pokiaľ možno rok 2018 za Európsky rok kultúrneho dedičstva. |
| --- | --- |

(18)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. septembra 2015 odporučil vyhlásiť, pokiaľ možno rok 2018 za Európsky rok kultúrneho dedičstva.

| (19) | Výbor regiónov vo svojom stanovisku zo 16. apríla 2015 (7) uvítal výzvu Rady na zváženie Európskeho roka kultúrneho dedičstva a zdôraznil jeho prínos k dosiahnutiu spoločných cieľov v celoeurópskom kontexte. |
| --- | --- |

(19)

Výbor regiónov vo svojom stanovisku zo 16. apríla 2015 (7) uvítal výzvu Rady na zváženie Európskeho roka kultúrneho dedičstva a zdôraznil jeho prínos k dosiahnutiu spoločných cieľov v celoeurópskom kontexte.

| (20) | Vyhlásenie Európskeho roka kultúrneho dedičstva predstavuje účinný spôsob na zlepšovanie informovanosti verejnosti, šírenie informácií o osvedčených postupoch, podporu diskusie o politikách, výskumu a inovácií a zlepšenie zberu a analýzy kvalitatívnych dôkazov a kvantitatívnych údajov vrátane štatistík o spoločenských a hospodárskych vplyvoch kultúrneho dedičstva. Vytvorením prostredia na súčasné propagovanie uvedených cieľov na úrovni Únie, na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni sa môže dosiahnuť lepšia súčinnosť a využitie zdrojov. V uvedenej súvislosti by Komisia mala poskytovať včasné informácie Európskemu parlamentu, Rade a členským štátom, Výboru regiónov a orgánom a združeniam aktívnym v oblasti kultúrneho dedičstva na úrovni Únie a úzko s nimi spolupracovať. S cieľom zabezpečiť európsky rozmer činností vykonávaných v rámci Európskeho roka kultúrneho dedičstva sa členské štáty povzbudzujú aj k vzájomnej spolupráci. |
| --- | --- |

(20)

Vyhlásenie Európskeho roka kultúrneho dedičstva predstavuje účinný spôsob na zlepšovanie informovanosti verejnosti, šírenie informácií o osvedčených postupoch, podporu diskusie o politikách, výskumu a inovácií a zlepšenie zberu a analýzy kvalitatívnych dôkazov a kvantitatívnych údajov vrátane štatistík o spoločenských a hospodárskych vplyvoch kultúrneho dedičstva. Vytvorením prostredia na súčasné propagovanie uvedených cieľov na úrovni Únie, na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni sa môže dosiahnuť lepšia súčinnosť a využitie zdrojov. V uvedenej súvislosti by Komisia mala poskytovať včasné informácie Európskemu parlamentu, Rade a členským štátom, Výboru regiónov a orgánom a združeniam aktívnym v oblasti kultúrneho dedičstva na úrovni Únie a úzko s nimi spolupracovať. S cieľom zabezpečiť európsky rozmer činností vykonávaných v rámci Európskeho roka kultúrneho dedičstva sa členské štáty povzbudzujú aj k vzájomnej spolupráci.

| (21) | Kultúrne dedičstvo predstavuje oblasť pôsobnosti aj vo viacerých programoch v oblasti vonkajších vzťahov, najmä, ale nielen na Blízkom východe. Podpora hodnoty kultúrneho dedičstva je tiež reakciou na úmyselné ničenie kultúrneho bohatstva v konfliktných zónach, ako sa zdôrazňuje v spoločnom oznámení vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisie z 8. júna 2016 s názvom Stratégia EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy. Je dôležité zabezpečiť komplementárnosť medzi Európskym rokom kultúrneho dedičstva a všetkými vonkajšími vzťahmi v príslušných rámcoch. Opatrenia na ochranu a propagáciu kultúrneho dedičstva v rámci príslušných nástrojov vonkajších vzťahov by mali, okrem iného, odrážať vzájomný záujem spojený s výmenou skúseností a hodnôt s tretími krajinami. Európsky rok kultúrneho dedičstva by mal podporiť vzájomné poznávanie, úctu a porozumenie medzi príslušnými kultúrami. |
| --- | --- |

(21)

Kultúrne dedičstvo predstavuje oblasť pôsobnosti aj vo viacerých programoch v oblasti vonkajších vzťahov, najmä, ale nielen na Blízkom východe. Podpora hodnoty kultúrneho dedičstva je tiež reakciou na úmyselné ničenie kultúrneho bohatstva v konfliktných zónach, ako sa zdôrazňuje v spoločnom oznámení vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisie z 8. júna 2016 s názvom Stratégia EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy. Je dôležité zabezpečiť komplementárnosť medzi Európskym rokom kultúrneho dedičstva a všetkými vonkajšími vzťahmi v príslušných rámcoch. Opatrenia na ochranu a propagáciu kultúrneho dedičstva v rámci príslušných nástrojov vonkajších vzťahov by mali, okrem iného, odrážať vzájomný záujem spojený s výmenou skúseností a hodnôt s tretími krajinami. Európsky rok kultúrneho dedičstva by mal podporiť vzájomné poznávanie, úctu a porozumenie medzi príslušnými kultúrami.

| (22) | Na činnostiach spojených s Európskym rokom kultúrneho dedičstva by sa mali zúčastňovať kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny. Je potrebné usilovať sa aj o zapojenie krajín, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti európskej susedskej politiky a iných partnerských krajín, ak je to vhodné. Takéto zapojenie možno dosiahnuť v príslušných rámcoch spolupráce a dialógu, a to najmä v rámci dialógu s občianskou spoločnosťou medzi Úniou a uvedenými krajinami. |
| --- | --- |

(22)

Na činnostiach spojených s Európskym rokom kultúrneho dedičstva by sa mali zúčastňovať kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny. Je potrebné usilovať sa aj o zapojenie krajín, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti európskej susedskej politiky a iných partnerských krajín, ak je to vhodné. Takéto zapojenie možno dosiahnuť v príslušných rámcoch spolupráce a dialógu, a to najmä v rámci dialógu s občianskou spoločnosťou medzi Úniou a uvedenými krajinami.

| (23) | Ochrana, zachovanie a zveľaďovanie kultúrneho dedičstva Európy patria k cieľom existujúcich programov Únie. Európsky rok kultúrneho dedičstva preto možno realizovať v rámci uvedených programov v súlade s ich existujúcimi opatreniami a stanovenými finančnými prioritami na ročnom alebo viacročnom základe. Programy a politiky v oblastiach, ako je kultúra, vzdelávanie, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, regionálny rozvoj, sociálna súdržnosť, námorné záležitosti, životné prostredie, cestovný ruch, stratégia jednotného digitálneho trhu, výskum a inovácie a komunikácia, priamo i nepriamo prispievajú k ochrane, zveľaďovaniu, inovatívnemu opätovnému využitiu a propagácii kultúrneho dedičstva Európy a môžu podporovať Európsky rok kultúrneho dedičstva v súlade s príslušnými právnymi rámcami. Môžu sa zvážiť národné príspevky, doplňujúce spolufinancovanie na úrovni Únie, a to aj prostredníctvom pružných mechanizmov financovania, ako sú verejno-súkromné partnerstvá alebo kolektívne financovanie, s cieľom podporiť ciele Európskeho roka kultúrneho dedičstva. |
| --- | --- |

(23)

Ochrana, zachovanie a zveľaďovanie kultúrneho dedičstva Európy patria k cieľom existujúcich programov Únie. Európsky rok kultúrneho dedičstva preto možno realizovať v rámci uvedených programov v súlade s ich existujúcimi opatreniami a stanovenými finančnými prioritami na ročnom alebo viacročnom základe. Programy a politiky v oblastiach, ako je kultúra, vzdelávanie, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, regionálny rozvoj, sociálna súdržnosť, námorné záležitosti, životné prostredie, cestovný ruch, stratégia jednotného digitálneho trhu, výskum a inovácie a komunikácia, priamo i nepriamo prispievajú k ochrane, zveľaďovaniu, inovatívnemu opätovnému využitiu a propagácii kultúrneho dedičstva Európy a môžu podporovať Európsky rok kultúrneho dedičstva v súlade s príslušnými právnymi rámcami. Môžu sa zvážiť národné príspevky, doplňujúce spolufinancovanie na úrovni Únie, a to aj prostredníctvom pružných mechanizmov financovania, ako sú verejno-súkromné partnerstvá alebo kolektívne financovanie, s cieľom podporiť ciele Európskeho roka kultúrneho dedičstva.

| (24) | Finančné záujmy Únie by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby správnych a finančných sankcií. |
| --- | --- |

(24)

Finančné záujmy Únie by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby správnych a finančných sankcií.

| (25) | Týmto rozhodnutím sa na celé obdobie trvania Európskeho roka kultúrneho dedičstva stanovuje finančné krytie, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (8), pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu. |
| --- | --- |

(25)

Týmto rozhodnutím sa na celé obdobie trvania Európskeho roka kultúrneho dedičstva stanovuje finančné krytie, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (8), pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.

| (26) | Keďže ciele tohto rozhodnutia, a to podpora spoločného využívania a uznávania kultúrneho dedičstva Európy, zvýšenie informovanosti o spoločnej histórii a hodnotách a posilnenie pocitu príslušnosti k spoločnému európskemu priestoru, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale vzhľadom na potrebu nadnárodnej výmeny informácií a šírenia osvedčených postupov v celej Únii ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedených cieľov, |
| --- | --- |

(26)

Keďže ciele tohto rozhodnutia, a to podpora spoločného využívania a uznávania kultúrneho dedičstva Európy, zvýšenie informovanosti o spoločnej histórii a hodnotách a posilnenie pocitu príslušnosti k spoločnému európskemu priestoru, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale vzhľadom na potrebu nadnárodnej výmeny informácií a šírenia osvedčených postupov v celej Únii ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedených cieľov,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Predmet úpravy

1.   Rok 2018 sa vyhlasuje za „Európsky rok kultúrneho dedičstva“ (ďalej len „Európsky rok“).

2.   Účelom Európskeho roka je podporiť spoločné využívanie a uznávanie kultúrneho dedičstva Európy ako spoločného zdroja, zvýšiť informovanosť o spoločnej histórii a hodnotách a posilniť pocit príslušnosti k spoločnému európskemu priestoru.

Článok 2

Ciele

1.   Všeobecnými cieľmi Európskeho roka je podnietiť a podporiť úsilie Únie, členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov o ochranu, zachovanie, opätovné využitie, zveľaďovanie, zhodnotenie a propagáciu kultúrneho dedičstva Európy, a to v spolupráci s odvetvím kultúrneho dedičstva a širšou občianskou spoločnosťou. Európsky rok najmä:

| a) | prispeje k podpore úlohy kultúrneho dedičstva Európy ako kľúčového prvku kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu. Pri úplnom rešpektovaní právomocí členských štátov zdôrazní najlepšie prostriedky na zabezpečenie zachovania a ochrany kultúrneho dedičstva Európy, ako aj jeho využívania širším a rôznorodejším publikom, k čomu patria opatrenia na rozširovanie okruhu návštevníkov a vzdelávania v oblasti kultúrneho dedičstva, v dôsledku čoho sa podporí sociálne začlenenie a integrácia; |
| --- | --- |

a)

prispeje k podpore úlohy kultúrneho dedičstva Európy ako kľúčového prvku kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu. Pri úplnom rešpektovaní právomocí členských štátov zdôrazní najlepšie prostriedky na zabezpečenie zachovania a ochrany kultúrneho dedičstva Európy, ako aj jeho využívania širším a rôznorodejším publikom, k čomu patria opatrenia na rozširovanie okruhu návštevníkov a vzdelávania v oblasti kultúrneho dedičstva, v dôsledku čoho sa podporí sociálne začlenenie a integrácia;

| b) | zvýši spoločenský a hospodársky prínos kultúrneho dedičstva Európy prostredníctvom svojho priameho a nepriameho ekonomického potenciálu, čo zahŕňa schopnosť podporiť kultúrne a tvorivé odvetvia vrátane malých a stredných podnikov a inšpirovať tvorbu a inovácie, podporiť udržateľný rozvoj a cestovný ruch, zlepšiť sociálnu súdržnosť a dosiahnuť dlhodobú zamestnanosť; |
| --- | --- |

b)

zvýši spoločenský a hospodársky prínos kultúrneho dedičstva Európy prostredníctvom svojho priameho a nepriameho ekonomického potenciálu, čo zahŕňa schopnosť podporiť kultúrne a tvorivé odvetvia vrátane malých a stredných podnikov a inšpirovať tvorbu a inovácie, podporiť udržateľný rozvoj a cestovný ruch, zlepšiť sociálnu súdržnosť a dosiahnuť dlhodobú zamestnanosť;

| c) | prispeje k podpore kultúrneho dedičstva ako dôležitej súčasti vzťahov medzi Úniou a tretími krajinami tým, že nadviaže na záujem a potreby v partnerských krajinách a na znalosti Európy v oblasti kultúrneho dedičstva. |
| --- | --- |

c)

prispeje k podpore kultúrneho dedičstva ako dôležitej súčasti vzťahov medzi Úniou a tretími krajinami tým, že nadviaže na záujem a potreby v partnerských krajinách a na znalosti Európy v oblasti kultúrneho dedičstva.

2.   Osobitnými cieľmi Európskeho roka sú:

| a) | podporovať prístupy ku kultúrnemu dedičstvu, ktoré sa zameriavajú na ľudí, sú inkluzívne, výhľadové, integrovanejšie, udržateľné a medzisektorové; |
| --- | --- |

a)

podporovať prístupy ku kultúrnemu dedičstvu, ktoré sa zameriavajú na ľudí, sú inkluzívne, výhľadové, integrovanejšie, udržateľné a medzisektorové;

| b) | podporovať inovatívne modely participatívnej správy a riadenia kultúrneho dedičstva za účasti všetkých zainteresovaných strán vrátane orgánov verejnej moci, odvetvia kultúrneho dedičstva, súkromných aktérov a organizácií občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

b)

podporovať inovatívne modely participatívnej správy a riadenia kultúrneho dedičstva za účasti všetkých zainteresovaných strán vrátane orgánov verejnej moci, odvetvia kultúrneho dedičstva, súkromných aktérov a organizácií občianskej spoločnosti;

| c) | podporovať diskusiu, výskum a výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa kvality zachovania, ochrany, inovatívneho opätovného využitia a zveľaďovania kultúrneho dedičstva a súčasných zásahov do historického prostredia; |
| --- | --- |

c)

podporovať diskusiu, výskum a výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa kvality zachovania, ochrany, inovatívneho opätovného využitia a zveľaďovania kultúrneho dedičstva a súčasných zásahov do historického prostredia;

| d) | podporovať riešenia, ktoré zabezpečujú dostupnosť kultúrneho dedičstva pre všetkých, a to aj prostredníctvom digitálnych prostriedkov, odstránením sociálnych, kultúrnych a fyzických bariér a zohľadnením osôb s osobitnými potrebami; |
| --- | --- |

d)

podporovať riešenia, ktoré zabezpečujú dostupnosť kultúrneho dedičstva pre všetkých, a to aj prostredníctvom digitálnych prostriedkov, odstránením sociálnych, kultúrnych a fyzických bariér a zohľadnením osôb s osobitnými potrebami;

| e) | zdôrazňovať a posilňovať pozitívny prínos kultúrneho dedičstva pre spoločnosť a hospodárstvo prostredníctvom výskumu a inovácie vrátane posilnenia základne dôkazov pre takýto prínos na úrovni Únie; |
| --- | --- |

e)

zdôrazňovať a posilňovať pozitívny prínos kultúrneho dedičstva pre spoločnosť a hospodárstvo prostredníctvom výskumu a inovácie vrátane posilnenia základne dôkazov pre takýto prínos na úrovni Únie;

| f) | podporovať synergie medzi politikami v oblasti kultúrneho dedičstva a životného prostredia integráciou kultúrneho dedičstva do politík životného prostredia, architektúry a plánovania, ako aj podporou energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

f)

podporovať synergie medzi politikami v oblasti kultúrneho dedičstva a životného prostredia integráciou kultúrneho dedičstva do politík životného prostredia, architektúry a plánovania, ako aj podporou energetickej efektívnosti;

| g) | podporovať stratégie regionálneho a miestneho rozvoja, ktoré využívajú potenciál kultúrneho dedičstva, a to aj prostredníctvom podpory udržateľného cestovného ruchu; |
| --- | --- |

g)

podporovať stratégie regionálneho a miestneho rozvoja, ktoré využívajú potenciál kultúrneho dedičstva, a to aj prostredníctvom podpory udržateľného cestovného ruchu;

| h) | podporovať rozvoj špecializovaných zručností a zlepšovať riadenie poznatkov a prenos poznatkov v odvetví kultúrneho dedičstva, a pritom zohľadniť dôsledky prechodu na digitálne technológie; |
| --- | --- |

h)

podporovať rozvoj špecializovaných zručností a zlepšovať riadenie poznatkov a prenos poznatkov v odvetví kultúrneho dedičstva, a pritom zohľadniť dôsledky prechodu na digitálne technológie;

| i) | podporovať kultúrne dedičstvo ako zdroj inšpirácie pre súčasnú tvorbu a inováciu a zdôrazňovať potenciál výmeny poznatkov a skúseností a silnejšej spolupráce medzi odvetvím kultúrneho dedičstva a inými kultúrnymi a tvorivými odvetviami; |
| --- | --- |

i)

podporovať kultúrne dedičstvo ako zdroj inšpirácie pre súčasnú tvorbu a inováciu a zdôrazňovať potenciál výmeny poznatkov a skúseností a silnejšej spolupráce medzi odvetvím kultúrneho dedičstva a inými kultúrnymi a tvorivými odvetviami;

| j) | zlepšovať informovanosť o význame kultúrneho dedičstva Európy prostredníctvom vzdelávania a celoživotného vzdelávania, a to najmä zameraním na deti, mladých a starších ľudí, miestne spoločenstvá a ťažko prístupné skupiny; |
| --- | --- |

j)

zlepšovať informovanosť o význame kultúrneho dedičstva Európy prostredníctvom vzdelávania a celoživotného vzdelávania, a to najmä zameraním na deti, mladých a starších ľudí, miestne spoločenstvá a ťažko prístupné skupiny;

| k) | vyzdvihovať potenciál spolupráce v oblasti kultúrneho dedičstva na vytvorenie silnejších väzieb vnútri Únie a s krajinami mimo Únie a podnecovanie medzikultúrneho dialógu, zmierenia po konflikte a predchádzania konfliktom; |
| --- | --- |

k)

vyzdvihovať potenciál spolupráce v oblasti kultúrneho dedičstva na vytvorenie silnejších väzieb vnútri Únie a s krajinami mimo Únie a podnecovanie medzikultúrneho dialógu, zmierenia po konflikte a predchádzania konfliktom;

| l) | podporovať výskum a inovácie v súvislosti s kultúrnym dedičstvom, uľahčiť šírenie a využívanie výsledkov výskumu všetkým zainteresovaným stranám, najmä orgánom verejnej moci a súkromnému sektoru, a uľahčiť šírenie výsledkov výskumu medzi širokou verejnosťou; |
| --- | --- |

l)

podporovať výskum a inovácie v súvislosti s kultúrnym dedičstvom, uľahčiť šírenie a využívanie výsledkov výskumu všetkým zainteresovaným stranám, najmä orgánom verejnej moci a súkromnému sektoru, a uľahčiť šírenie výsledkov výskumu medzi širokou verejnosťou;

| m) | podporovať synergie medzi Úniou a členskými štátmi vrátane posilnenia iniciatív na predchádzanie nezákonnému obchodovaniu s tovarom kultúrneho charakteru, a |
| --- | --- |

m)

podporovať synergie medzi Úniou a členskými štátmi vrátane posilnenia iniciatív na predchádzanie nezákonnému obchodovaniu s tovarom kultúrneho charakteru, a

| n) | zdôrazňovať počas roka 2018 významné udalosti, ktoré majú symbolický význam pre históriu a kultúrne dedičstvo Európy. |
| --- | --- |

n)

zdôrazňovať počas roka 2018 významné udalosti, ktoré majú symbolický význam pre históriu a kultúrne dedičstvo Európy.

Článok 3

Obsah opatrení

1.   Medzi opatrenia, ktoré sa majú prijať na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 2, patria tieto činnosti na úrovni Únie, na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni súvisiace s cieľmi Európskeho roka:

| a) | iniciatívy a podujatia na podporu dialógu a zvyšovanie povedomia o význame a hodnote kultúrneho dedičstva a zjednodušenie zapájania občanov a zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

a)

iniciatívy a podujatia na podporu dialógu a zvyšovanie povedomia o význame a hodnote kultúrneho dedičstva a zjednodušenie zapájania občanov a zainteresovaných strán;

| b) | informácie, výstavy, vzdelávacie kampane a kampane na zlepšovanie informovanosti zamerané na sprostredkovanie hodnôt, ako sú rozmanitosť a medzikultúrny dialóg, pomocou dôkazov o bohatom kultúrnom dedičstve Európy a na vedenie širokej verejnosti k tomu, aby prispievala k ochrane a spravovaniu kultúrneho dedičstva a vo všeobecnejšej rovine k dosahovaniu cieľov Európskeho roka; |
| --- | --- |

b)

informácie, výstavy, vzdelávacie kampane a kampane na zlepšovanie informovanosti zamerané na sprostredkovanie hodnôt, ako sú rozmanitosť a medzikultúrny dialóg, pomocou dôkazov o bohatom kultúrnom dedičstve Európy a na vedenie širokej verejnosti k tomu, aby prispievala k ochrane a spravovaniu kultúrneho dedičstva a vo všeobecnejšej rovine k dosahovaniu cieľov Európskeho roka;

| c) | spoločné využívanie skúseností a osvedčených postupov vnútroštátnych, regionálnych a miestnych správnych orgánov a iných organizácií a šírenie informácií o kultúrnom dedičstve, a to aj prostredníctvom Europeany; |
| --- | --- |

c)

spoločné využívanie skúseností a osvedčených postupov vnútroštátnych, regionálnych a miestnych správnych orgánov a iných organizácií a šírenie informácií o kultúrnom dedičstve, a to aj prostredníctvom Europeany;

| d) | realizovanie štúdií a výskumných a inovačných činností a šírenie ich výsledkov na európskej alebo vnútroštátnej úrovni a |
| --- | --- |

d)

realizovanie štúdií a výskumných a inovačných činností a šírenie ich výsledkov na európskej alebo vnútroštátnej úrovni a

| e) | podpora projektov a sietí spojených s Európskym rokom okrem iného prostredníctvom médií a sociálnych sietí. |
| --- | --- |

e)

podpora projektov a sietí spojených s Európskym rokom okrem iného prostredníctvom médií a sociálnych sietí.

2.   Komisia a členské štáty môžu na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni určiť ďalšie činnosti okrem činností uvedených v odseku 1, a to pod podmienkou, že prispejú k dosiahnutiu cieľov Európskeho roka stanovených v článku 2.

3.   Inštitúcie a orgány Únie, ako aj členské štáty, môžu na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni pri propagačných činnostiach uvedených v odsekoch 1 a 2 odkazovať na Európsky rok a používať jeho logo.

Článok 4

Koordinácia na úrovni členských štátov

Za organizovanie účasti na Európskom roku na vnútroštátnej úrovni zodpovedajú členské štáty. Členské štáty na uvedený účel vymenujú národných koordinátorov. Národní koordinátori zabezpečujú koordináciu príslušných činností na vnútroštátnej úrovni.

Článok 5

Koordinácia na úrovni Únie

1.   Komisia pravidelne zvoláva zasadnutia národných koordinátorov s cieľom koordinovať priebeh Európskeho roka. Uvedené zasadnutia takisto slúžia ako príležitosti na výmenu informácií o realizácii Európskeho roka na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. Zástupcovia Európskeho parlamentu sa môžu zúčastňovať na týchto zasadnutiach ako pozorovatelia.

2.   Koordinácia Európskeho roka na úrovni Únie má prierezový prístup s cieľom vytvoriť synergie medzi rôznymi programami a iniciatívami Únie, ktoré financujú projekty v oblasti kultúrneho dedičstva.

3.   Komisia zvoláva pravidelné zasadnutia zainteresovaných strán a zástupcov organizácií alebo subjektov, ktoré sú aktívne v oblasti kultúrneho dedičstva, vrátane existujúcich nadnárodných kultúrnych sietí a príslušných mimovládnych organizácií, ako aj mládežníckych organizácií, aby jej pomohli pri realizácii Európskeho roka na úrovni Únie.

Článok 6

Medzinárodná spolupráca

Na účely Európskeho roka Komisia spolupracuje s príslušnými medzinárodnými organizáciami, najmä s Radou Európy a Unescom, pričom zabezpečuje viditeľnosť účasti Únie.

Článok 7

Ochrana finančných záujmov Únie

1.   Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných na základe tohto rozhodnutia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami a inšpekciami, a v prípade odhalenia nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich správnych a finančných sankcií.

2.   Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na základe kontrol a inšpekcií na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie na základe tohto rozhodnutia.

3.   Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže viesť vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (9) a nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (10) a na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou o grante, rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanou na základe tohto rozhodnutia nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu, ktoré má vplyv na finančné záujmy Únie.

4.   Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, dohody o spolupráci s tretími krajinami a s medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody o grante a rozhodnutia o grante vyplývajúce z vykonávania tohto rozhodnutia musia obsahovať ustanovenia, ktoré Komisii, Dvoru audítorov a OLAF-u výslovne udeľujú právomoc na vykonávanie takýchto auditov a vyšetrovaní v súlade s ich príslušnými právomocami.

Článok 8

Financovanie

Spolufinancovanie činností na úrovni Únie na realizáciu Európskeho roka musí byť v súlade s pravidlami platnými pre existujúce programy, ako napríklad program Kreatívna Európa, a v rámci existujúcich možností pre stanovovanie priorít na ročnom alebo viacročnom základe. Na podporu Európskeho roka sa môžu použiť aj ďalšie programy a politiky v rámci ich existujúcich právnych a finančných ustanovení, ak je to vhodné.

Článok 9

Rozpočet

Finančné krytie na vykonávanie tohto rozhodnutia v období od 1. januára 2017 do 31. decembra 2018 je 8 miliónov EUR.

Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca.

Článok 10

Monitorovanie a hodnotenie

Komisia predloží do 31. decembra 2019 Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o realizácii, výsledkoch a celkovom posúdení iniciatív ustanovených v tomto rozhodnutí. Správa obsahuje návrhy na ďalšie spoločné úsilie v oblasti kultúrneho dedičstva.

Článok 11

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

V Štrasburgu 17. mája 2017

Za Európsky parlament

predseda

A. TAJANI

Za Radu

predseda

C. ABELA

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 88, 21.3.2017, s. 7.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 27. apríla 2017 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 11. mája 2017.

2

(3)  Závery Rady z 21. mája 2014 o kultúrnom dedičstve ako strategickom zdroji pre udržateľnú Európu (Ú. v. EÚ C 183, 14.6.2014, s. 36).

3

(4)  Uznesenie Rady zo 16. novembra 2007 o európskom programe pre kultúru (Ú. v. EÚ C 287, 29.11.2007, s. 1).

4

(5)  Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o pracovnom pláne pre kultúru (2015 – 2018) (Ú. v. EÚ C 463, 23.12.2014, s. 4).

5

(6)  Závery Rady o participatívnej správe kultúrneho dedičstva (Ú. v. EÚ C 463, 23.12.2014, s. 1).

6

(7)  Stanovisko Výboru regiónov – Na ceste k integrovanému prístupu ku kultúrnemu dedičstvu Európy (Ú. v. EÚ C 195, 12.6.2015, s. 22).

7

(8)  
  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

9

(10)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

10

---

SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

V súlade s článkom 9 rozhodnutia je finančné krytie na realizáciu Európskeho roku kultúrneho dedičstva (2018) stanovené na 8 miliónov EUR. S cieľom financovať prípravy na Európsky rok kultúrneho dedičstva sa 1 milión EUR bude financovať z existujúcich zdrojov v rozpočte na rok 2017. V rámci rozpočtu na rok 2018 sa 7 miliónov EUR vyhradí na Európsky rok kultúrneho dedičstva a zviditeľní v rozpočtovom riadku. Z tejto sumy budú 3 milióny EUR pochádzať z prostriedkov, ktoré sú v súčasnosti vyčlenené na program Kreatívna Európa, a 4 milióny EUR budú presmerované z iných existujúcich zdrojov bez využitia existujúcich rezerv a bez toho, aby boli dotknuté právomoci rozpočtového orgánu.

VYHLÁSENIE KOMISIE

VYHLÁSENIE KOMISIE

Komisia berie na vedomie dohodu spoluzákonodarcov o zavedení finančného krytia vo výške 8 miliónov EUR v článku 9 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku kultúrneho dedičstva (2018). Komisia pripomína, že je výsadným právom rozpočtového orgánu povoliť sumu rozpočtových prostriedkov v ročnom rozpočte v súlade s článkom 314 ZFEÚ.

---

II Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

| 20.5.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 131/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 131/10

---

Informácie o nadobudnutí platnosti Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov

Európska únia a Cookove ostrovy podpísali 3. mája 2016 v Bruseli a 14. októbra 2016 v Avarue Dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a vykonávací protokol k nej.

Európska únia 28. februára 2017 oznámila, že dokončila interné postupy potrebné na nadobudnutie platnosti tejto dohody. Cookove ostrovy vydali takéto oznámenie 10. mája 2017.

Dohoda preto nadobudla platnosť 10. mája 2017 podľa jej článku 17.

---

| 20.5.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 131/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 131/11

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/865

z 11. mája 2017

o podpise Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu, pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa justičnej spolupráce v trestných veciach, v mene Európskej únie

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 82 ods. 2 a článok 83 ods. 1 v spojení s jej článkom 218 ods. 5,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Únia sa ako pozorovateľ zúčastnila spolu s členskými štátmi na rokovaniach o Dohovore Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (ďalej len „dohovor“), ktorý prijal Výbor ministrov Rady Európy 7. apríla 2011. Dohovor bol otvorený na podpis 11. mája 2011. |
| --- | --- |

(1)

Únia sa ako pozorovateľ zúčastnila spolu s členskými štátmi na rokovaniach o Dohovore Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (ďalej len „dohovor“), ktorý prijal Výbor ministrov Rady Európy 7. apríla 2011. Dohovor bol otvorený na podpis 11. mája 2011.

| (2) | V súlade s článkom 75 dohovoru je dohovor otvorený na podpis Únii. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 75 dohovoru je dohovor otvorený na podpis Únii.

| (3) | Dohovorom sa vytvára komplexný a mnohoaspektový právny rámec na ochranu žien pred všetkými formami násilia. Jeho cieľom je predchádzanie násiliu na ženách a dievčatách a domácemu násiliu, ako aj jeho stíhanie a odstraňovanie. Vzťahuje sa na širokú škálu opatrení od zhromažďovania údajov a zvyšovania povedomia po právne opatrenia týkajúce sa kriminalizácie jednotlivých foriem násilia na ženách. Zahŕňa opatrenia na ochranu obetí a poskytovanie podporných služieb a venuje sa rozmeru rodovo motivovaného násilia v oblasti azylu a migrácie. Dohovorom sa zavádza osobitný monitorovací mechanizmus, ktorým sa má zabezpečiť účinné vykonávanie jeho ustanovení zmluvnými stranami. |
| --- | --- |

(3)

Dohovorom sa vytvára komplexný a mnohoaspektový právny rámec na ochranu žien pred všetkými formami násilia. Jeho cieľom je predchádzanie násiliu na ženách a dievčatách a domácemu násiliu, ako aj jeho stíhanie a odstraňovanie. Vzťahuje sa na širokú škálu opatrení od zhromažďovania údajov a zvyšovania povedomia po právne opatrenia týkajúce sa kriminalizácie jednotlivých foriem násilia na ženách. Zahŕňa opatrenia na ochranu obetí a poskytovanie podporných služieb a venuje sa rozmeru rodovo motivovaného násilia v oblasti azylu a migrácie. Dohovorom sa zavádza osobitný monitorovací mechanizmus, ktorým sa má zabezpečiť účinné vykonávanie jeho ustanovení zmluvnými stranami.

| (4) | Podpis dohovoru v mene Únie prispeje k dosahovaniu rovnosti medzi ženami a mužmi vo všetkých oblastiach, čo je v súlade s článkami 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), článkom 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a článkom 23 Charty základných práv Európskej únie jedným z kľúčových cieľov a jednou z kľúčových hodnôt Únie vo všetkých jej činnostiach. Násilie na ženách je porušovaním ich ľudských práv a extrémnou formou diskriminácie, vychádza z rodových nerovností a prispieva k ich pretrvávaniu a posilňovaniu. Únia svojím záväzkom vykonávať dohovor potvrdzuje, že je odhodlaná bojovať proti násiliu na ženách tak na svojom území, ako aj v celosvetovom meradle, a posilňuje svoju terajšiu politickú činnosť a existujúci zásadný právny rámec v oblasti trestného práva procesného, ktorý sa osobitne vzťahuje na ženy a dievčatá. |
| --- | --- |

(4)

Podpis dohovoru v mene Únie prispeje k dosahovaniu rovnosti medzi ženami a mužmi vo všetkých oblastiach, čo je v súlade s článkami 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), článkom 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a článkom 23 Charty základných práv Európskej únie jedným z kľúčových cieľov a jednou z kľúčových hodnôt Únie vo všetkých jej činnostiach. Násilie na ženách je porušovaním ich ľudských práv a extrémnou formou diskriminácie, vychádza z rodových nerovností a prispieva k ich pretrvávaniu a posilňovaniu. Únia svojím záväzkom vykonávať dohovor potvrdzuje, že je odhodlaná bojovať proti násiliu na ženách tak na svojom území, ako aj v celosvetovom meradle, a posilňuje svoju terajšiu politickú činnosť a existujúci zásadný právny rámec v oblasti trestného práva procesného, ktorý sa osobitne vzťahuje na ženy a dievčatá.

| (5) | V oblastiach, na ktoré sa dohovor vzťahuje, má právomoc tak Únia, ako aj jej členské štáty. |
| --- | --- |

(5)

V oblastiach, na ktoré sa dohovor vzťahuje, má právomoc tak Únia, ako aj jej členské štáty.

| (6) | Dohovor by sa mal podpísať v mene Únie, pokiaľ ide o záležitosti patriace do právomoci Únie v rozsahu, v akom dohovor môže ovplyvniť spoločné pravidlá alebo zmeniť rozsah ich pôsobnosti. To platí najmä pre určité ustanovenia dohovoru týkajúce sa justičnej spolupráce v trestných veciach a ustanovenia dohovoru týkajúce sa azylu a zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement). Členské štáty si ponechávajú svoju právomoc v rozsahu, v akom dohovor neovplyvňuje spoločné pravidlá alebo nemení rozsah ich pôsobnosti. |
| --- | --- |

(6)

Dohovor by sa mal podpísať v mene Únie, pokiaľ ide o záležitosti patriace do právomoci Únie v rozsahu, v akom dohovor môže ovplyvniť spoločné pravidlá alebo zmeniť rozsah ich pôsobnosti. To platí najmä pre určité ustanovenia dohovoru týkajúce sa justičnej spolupráce v trestných veciach a ustanovenia dohovoru týkajúce sa azylu a zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement). Členské štáty si ponechávajú svoju právomoc v rozsahu, v akom dohovor neovplyvňuje spoločné pravidlá alebo nemení rozsah ich pôsobnosti.

| (7) | Únia má tiež výlučnú právomoc prijímať záväzky stanovené v dohovore vo vzťahu k vlastným inštitúciám a verejnej správe. |
| --- | --- |

(7)

Únia má tiež výlučnú právomoc prijímať záväzky stanovené v dohovore vo vzťahu k vlastným inštitúciám a verejnej správe.

| (8) | Keďže právomoc Únie a právomoci členských štátov sú navzájom prepojené, Únia by sa mala stať zmluvnou stranou dohovoru spolu s jej členskými štátmi, aby mohli spoločne koherentným spôsobom plniť záväzky stanovené v dohovore a uplatňovať práva, ktoré im boli udelené. |
| --- | --- |

(8)

Keďže právomoc Únie a právomoci členských štátov sú navzájom prepojené, Únia by sa mala stať zmluvnou stranou dohovoru spolu s jej členskými štátmi, aby mohli spoločne koherentným spôsobom plniť záväzky stanovené v dohovore a uplatňovať práva, ktoré im boli udelené.

| (9) | Toto rozhodnutie sa týka ustanovení dohovoru týkajúcich sa justičnej spolupráce v trestných veciach v rozsahu, v akom tieto ustanovenia môžu ovplyvniť spoločné pravidlá alebo zmeniť rozsah ich pôsobnosti. Netýka sa článkov 60 a 61 dohovoru, ktoré sú predmetom samostatného rozhodnutia Rady o podpise, ktoré sa má prijať súčasne s týmto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(9)

Toto rozhodnutie sa týka ustanovení dohovoru týkajúcich sa justičnej spolupráce v trestných veciach v rozsahu, v akom tieto ustanovenia môžu ovplyvniť spoločné pravidlá alebo zmeniť rozsah ich pôsobnosti. Netýka sa článkov 60 a 61 dohovoru, ktoré sú predmetom samostatného rozhodnutia Rady o podpise, ktoré sa má prijať súčasne s týmto rozhodnutím.

| (10) | Írsko a Spojené kráľovstvo sú viazané smernicami Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ (1) a 2011/93/EÚ (2) a preto sa zúčastňujú na prijatí tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(10)

Írsko a Spojené kráľovstvo sú viazané smernicami Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ (1) a 2011/93/EÚ (2) a preto sa zúčastňujú na prijatí tohto rozhodnutia.

| (11) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(11)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (12) | Dohovor by sa mal podpísať, |
| --- | --- |

(12)

Dohovor by sa mal podpísať,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa v mene Európskej únie schvaľuje podpis Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu, pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa justičnej spolupráce v trestných veciach, s výhradou uzavretia uvedeného dohovoru (3).

Článok 2

Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohovor v mene Únie.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 11. mája 2017

Za Radu

predseda

R. GALDES

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ z 5. apríla 2011 o prevencii obchodovania s ľuďmi a boji proti nemu a o ochrane obetí obchodovania, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/629/SVV (Ú. v. EÚ L 101, 15.4.2011, s. 1).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2004/68/SVV (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2011, s. 1).

2

(3)  Text dohovoru sa uverejní spolu s rozhodnutím o uzavretí dohovoru.

3

---

| 20.5.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 131/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 131/13

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/866

z 11. mája 2017

o podpise Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu, pokiaľ ide o azyl a zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement), v mene Európskej únie

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 78 ods. 2 v spojení s jej článkom 218 ods. 5,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Únia sa ako pozorovateľ zúčastnila spolu s členskými štátmi na rokovaniach o Dohovore Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (ďalej len „dohovor“), ktorý prijal Výbor ministrov Rady Európy 7. apríla 2011. Dohovor bol otvorený na podpis 11. mája 2011. |
| --- | --- |

(1)

Únia sa ako pozorovateľ zúčastnila spolu s členskými štátmi na rokovaniach o Dohovore Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (ďalej len „dohovor“), ktorý prijal Výbor ministrov Rady Európy 7. apríla 2011. Dohovor bol otvorený na podpis 11. mája 2011.

| (2) | V súlade s článkom 75 dohovoru je dohovor otvorený na podpis Únii. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 75 dohovoru je dohovor otvorený na podpis Únii.

| (3) | Dohovorom sa vytvára komplexný a mnohoaspektový právny rámec na ochranu žien pred všetkými formami násilia. Jeho cieľom je predchádzanie násiliu na ženách a dievčatách a domácemu násiliu, ako aj jeho stíhanie a odstraňovanie. Vzťahuje sa na širokú škálu opatrení od zhromažďovania údajov a zvyšovania povedomia po právne opatrenia týkajúce sa kriminalizácie jednotlivých foriem násilia na ženách. Zahŕňa opatrenia na ochranu obetí a poskytovanie podporných služieb a venuje sa rozmeru rodovo motivovaného násilia v oblasti azylu a migrácie. Dohovorom sa zavádza osobitný monitorovací mechanizmus, ktorým sa má zabezpečiť účinné vykonávanie jeho ustanovení zmluvnými stranami. |
| --- | --- |

(3)

Dohovorom sa vytvára komplexný a mnohoaspektový právny rámec na ochranu žien pred všetkými formami násilia. Jeho cieľom je predchádzanie násiliu na ženách a dievčatách a domácemu násiliu, ako aj jeho stíhanie a odstraňovanie. Vzťahuje sa na širokú škálu opatrení od zhromažďovania údajov a zvyšovania povedomia po právne opatrenia týkajúce sa kriminalizácie jednotlivých foriem násilia na ženách. Zahŕňa opatrenia na ochranu obetí a poskytovanie podporných služieb a venuje sa rozmeru rodovo motivovaného násilia v oblasti azylu a migrácie. Dohovorom sa zavádza osobitný monitorovací mechanizmus, ktorým sa má zabezpečiť účinné vykonávanie jeho ustanovení zmluvnými stranami.

| (4) | Podpis dohovoru v mene Únie prispeje k dosahovaniu rovnosti medzi ženami a mužmi vo všetkých oblastiach, čo je v súlade s článkami 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), článkom 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a článkom 23 Charty základných práv Európskej únie jedným z kľúčových cieľov a jednou z kľúčových hodnôt Únie vo všetkých jej činnostiach. Násilie na ženách je porušovaním ich ľudských práv a extrémnou formou diskriminácie, vychádza z rodových nerovností a prispieva k ich pretrvávaniu a posilňovaniu. Únia svojím záväzkom vykonávať dohovor potvrdzuje, že je odhodlaná bojovať proti násiliu na ženách tak na svojom území, ako aj v celosvetovom meradle, a posilňuje svoju terajšiu politickú činnosť a existujúci zásadný právny rámec v oblasti trestného práva procesného, ktorý sa osobitne vzťahuje na ženy a dievčatá. |
| --- | --- |

(4)

Podpis dohovoru v mene Únie prispeje k dosahovaniu rovnosti medzi ženami a mužmi vo všetkých oblastiach, čo je v súlade s článkami 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), článkom 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a článkom 23 Charty základných práv Európskej únie jedným z kľúčových cieľov a jednou z kľúčových hodnôt Únie vo všetkých jej činnostiach. Násilie na ženách je porušovaním ich ľudských práv a extrémnou formou diskriminácie, vychádza z rodových nerovností a prispieva k ich pretrvávaniu a posilňovaniu. Únia svojím záväzkom vykonávať dohovor potvrdzuje, že je odhodlaná bojovať proti násiliu na ženách tak na svojom území, ako aj v celosvetovom meradle, a posilňuje svoju terajšiu politickú činnosť a existujúci zásadný právny rámec v oblasti trestného práva procesného, ktorý sa osobitne vzťahuje na ženy a dievčatá.

| (5) | V oblastiach, na ktoré sa dohovor vzťahuje, má právomoc tak Únia, ako aj jej členské štáty. |
| --- | --- |

(5)

V oblastiach, na ktoré sa dohovor vzťahuje, má právomoc tak Únia, ako aj jej členské štáty.

| (6) | Dohovor by sa mal podpísať v mene Únie, pokiaľ ide o záležitosti patriace do právomoci Únie v rozsahu, v akom dohovor môže ovplyvniť spoločné pravidlá alebo zmeniť rozsah ich pôsobnosti. To platí najmä pre určité ustanovenia dohovoru týkajúce sa justičnej spolupráce v trestných veciach a ustanovenia dohovoru týkajúce sa azylu a zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement). Členské štáty si ponechávajú svoju právomoc v rozsahu, v akom dohovor neovplyvňuje spoločné pravidlá alebo nemení rozsah ich pôsobnosti. |
| --- | --- |

(6)

Dohovor by sa mal podpísať v mene Únie, pokiaľ ide o záležitosti patriace do právomoci Únie v rozsahu, v akom dohovor môže ovplyvniť spoločné pravidlá alebo zmeniť rozsah ich pôsobnosti. To platí najmä pre určité ustanovenia dohovoru týkajúce sa justičnej spolupráce v trestných veciach a ustanovenia dohovoru týkajúce sa azylu a zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement). Členské štáty si ponechávajú svoju právomoc v rozsahu, v akom dohovor neovplyvňuje spoločné pravidlá alebo nemení rozsah ich pôsobnosti.

| (7) | Únia má tiež výlučnú právomoc prijímať záväzky stanovené v dohovore vo vzťahu k vlastným inštitúciám a verejnej správe. |
| --- | --- |

(7)

Únia má tiež výlučnú právomoc prijímať záväzky stanovené v dohovore vo vzťahu k vlastným inštitúciám a verejnej správe.

| (8) | Keďže právomoc Únie a právomoci členských štátov sú navzájom prepojené, Únia by sa mala stať zmluvnou stranou dohovoru spolu s jej členskými štátmi, aby mohli spoločne koherentným spôsobom plniť záväzky stanovené v dohovore a uplatňovať práva, ktoré im boli udelené. |
| --- | --- |

(8)

Keďže právomoc Únie a právomoci členských štátov sú navzájom prepojené, Únia by sa mala stať zmluvnou stranou dohovoru spolu s jej členskými štátmi, aby mohli spoločne koherentným spôsobom plniť záväzky stanovené v dohovore a uplatňovať práva, ktoré im boli udelené.

| (9) | Toto rozhodnutie sa týka výlučne článkov 60 a 61 dohovoru. Netýka sa ustanovení dohovoru týkajúcich sa justičnej spolupráce v trestných veciach, ktoré sú predmetom samostatného rozhodnutia Rady o podpise, ktoré sa má prijať súčasne s týmto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(9)

Toto rozhodnutie sa týka výlučne článkov 60 a 61 dohovoru. Netýka sa ustanovení dohovoru týkajúcich sa justičnej spolupráce v trestných veciach, ktoré sú predmetom samostatného rozhodnutia Rady o podpise, ktoré sa má prijať súčasne s týmto rozhodnutím.

| (10) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa tieto členské štáty nezúčastňujú na prijatí tohto rozhodnutia a nie sú ním viazané ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(10)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa tieto členské štáty nezúčastňujú na prijatí tohto rozhodnutia a nie sú ním viazané ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu.

| (11) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(11)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (12) | Dohovor by sa mal podpísať, |
| --- | --- |

(12)

Dohovor by sa mal podpísať,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa v mene Európskej únie schvaľuje podpis Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu, pokiaľ ide o azyl a zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia (zásada non-refoulement), s výhradou uzavretia uvedeného dohovoru (1).

Článok 2

Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohovor v mene Únie.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 11. mája 2017

Za Radu

predseda

R. GALDES

---

(1)  Text dohovoru sa uverejní spolu s rozhodnutím o uzavretí dohovoru.

1

---

NARIADENIA

| 20.5.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 131/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 131/15

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/867

zo 7. februára 2017

o triedach dohôd, ktoré majú byť chránené v rámci čiastočného prevodu majetku podľa článku 76 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (1), a najmä na jej článok 76,

keďže:

| (1) | V smernici 2014/59/EÚ sa od členských štátov požaduje, aby zabezpečili ochranu určitých tried dohôd počas čiastočného prevodu aktív, práv a záväzkov inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši. Rovnaká ochrana sa požaduje, ak orgán pre riešenie krízových situácií nútene upravuje podmienky zmluvy, ktorej stranou je inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši. Cieľom tejto ochrany je zamedziť rozdeleniu aktív, práv a záväzkov, ktoré sú navzájom prepojené na základe týchto dohôd, v prípade čiastočného prevodu alebo úpravy zmluvných podmienok. |
| --- | --- |

(1)

V smernici 2014/59/EÚ sa od členských štátov požaduje, aby zabezpečili ochranu určitých tried dohôd počas čiastočného prevodu aktív, práv a záväzkov inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši. Rovnaká ochrana sa požaduje, ak orgán pre riešenie krízových situácií nútene upravuje podmienky zmluvy, ktorej stranou je inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši. Cieľom tejto ochrany je zamedziť rozdeleniu aktív, práv a záväzkov, ktoré sú navzájom prepojené na základe týchto dohôd, v prípade čiastočného prevodu alebo úpravy zmluvných podmienok.

| (2) | S cieľom zabezpečiť správne uplatňovanie tejto ochrany je potrebné presne identifikovať typy dohôd, ktoré patria do pôsobnosti jednotlivých tried stanovených podľa smernice 2014/59/EÚ. Najvhodnejšou metódou na takúto identifikáciu je stanovenie podrobných pravidiel a vymedzenia pojmov okrem tých, ktoré sú stanovené v smernici 2014/59/EÚ. Je to vhodnejšie než vytvorenie zoznamu špecifických dohôd, ktoré môžu byť prijaté v rámci rôznych vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov, keďže takýto zoznam by bolo ťažké zostaviť a musel by sa neustále aktualizovať. V tomto nariadení by sa mal objasniť a podľa potreby obmedziť rozsah uplatňovania rôznych foriem ochrany stanovených v smernici 2014/59/EÚ pre každú triedu dohôd. |
| --- | --- |

(2)

S cieľom zabezpečiť správne uplatňovanie tejto ochrany je potrebné presne identifikovať typy dohôd, ktoré patria do pôsobnosti jednotlivých tried stanovených podľa smernice 2014/59/EÚ. Najvhodnejšou metódou na takúto identifikáciu je stanovenie podrobných pravidiel a vymedzenia pojmov okrem tých, ktoré sú stanovené v smernici 2014/59/EÚ. Je to vhodnejšie než vytvorenie zoznamu špecifických dohôd, ktoré môžu byť prijaté v rámci rôznych vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov, keďže takýto zoznam by bolo ťažké zostaviť a musel by sa neustále aktualizovať. V tomto nariadení by sa mal objasniť a podľa potreby obmedziť rozsah uplatňovania rôznych foriem ochrany stanovených v smernici 2014/59/EÚ pre každú triedu dohôd.

| (3) | Rôzne triedy dohôd stanovené v článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ sú uvedené s rôznym stupňom podrobnosti: niektoré triedy sú špecifikované v plnej miere, zatiaľ čo iné sú formulované nejasnejšie. Niektoré triedy sa navyše vzťahujú na jeden typ zmluvného vzťahu a záväzku alebo na obmedzený súbor zmluvných vzťahov a záväzkov, zatiaľ čo iné sa vzťahujú na väčší počet a širšiu škálu zmluvných záväzkov, transakcií a vzťahov. Tieto posledné triedy by mohli zahŕňať všetky zákonné a zmluvné vzťahy medzi inštitúciou a jednou alebo viacerými z jej protistrán. Ak by sa týmto triedam dohôd zabezpečila plná ochrana, orgány pre riešenie krízových situácií by mohli mať ťažkosti pri uskutočňovaní čiastočných prevodov, ak by takéto prevody boli vôbec možné. Je preto vhodné, aby sa predišlo nadmernej ochrane, ktorá by sa mohla rozšíriť na všetky aktíva, práva a záväzky medzi inštitúciou a jej protistranami. |
| --- | --- |

(3)

Rôzne triedy dohôd stanovené v článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ sú uvedené s rôznym stupňom podrobnosti: niektoré triedy sú špecifikované v plnej miere, zatiaľ čo iné sú formulované nejasnejšie. Niektoré triedy sa navyše vzťahujú na jeden typ zmluvného vzťahu a záväzku alebo na obmedzený súbor zmluvných vzťahov a záväzkov, zatiaľ čo iné sa vzťahujú na väčší počet a širšiu škálu zmluvných záväzkov, transakcií a vzťahov. Tieto posledné triedy by mohli zahŕňať všetky zákonné a zmluvné vzťahy medzi inštitúciou a jednou alebo viacerými z jej protistrán. Ak by sa týmto triedam dohôd zabezpečila plná ochrana, orgány pre riešenie krízových situácií by mohli mať ťažkosti pri uskutočňovaní čiastočných prevodov, ak by takéto prevody boli vôbec možné. Je preto vhodné, aby sa predišlo nadmernej ochrane, ktorá by sa mohla rozšíriť na všetky aktíva, práva a záväzky medzi inštitúciou a jej protistranami.

| (4) | Niektoré triedy chránených dohôd sú v širšom zmysle vymedzené v smernici 2014/59/EÚ. S cieľom zvýšiť istotu, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, najmä v súvislosti so zaisťovacími dohodami, dohodami o vzájomnom započítaní a čistom zúčtovaní, ako aj dohodami o štruktúrovanom financovaní, by sa tieto triedy mali ďalej špecifikovať. Týmto delegovaným nariadením by sa orgánom pre riešenie krízových situácií nemalo brániť v ďalšom špecifikovaní čiastočných prevodov tých typov dohôd o vzájomnom započítaní a dohôd o čistom zúčtovaní, ktoré majú byť chránené v rámci jednotlivých čiastočných prevodov, ak sú tieto dohody uznané na účely zmierňovania rizika podľa uplatniteľných prudenciálnych pravidiel a podmienkou tohto uznania je ochrana, najmä pokiaľ ide o neoddeliteľnosť. Orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať možnosť rozhodnúť o takejto rozšírenej ochrane v jednotlivých prípadoch riešenia krízových situácií. |
| --- | --- |

(4)

Niektoré triedy chránených dohôd sú v širšom zmysle vymedzené v smernici 2014/59/EÚ. S cieľom zvýšiť istotu, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, najmä v súvislosti so zaisťovacími dohodami, dohodami o vzájomnom započítaní a čistom zúčtovaní, ako aj dohodami o štruktúrovanom financovaní, by sa tieto triedy mali ďalej špecifikovať. Týmto delegovaným nariadením by sa orgánom pre riešenie krízových situácií nemalo brániť v ďalšom špecifikovaní čiastočných prevodov tých typov dohôd o vzájomnom započítaní a dohôd o čistom zúčtovaní, ktoré majú byť chránené v rámci jednotlivých čiastočných prevodov, ak sú tieto dohody uznané na účely zmierňovania rizika podľa uplatniteľných prudenciálnych pravidiel a podmienkou tohto uznania je ochrana, najmä pokiaľ ide o neoddeliteľnosť. Orgány pre riešenie krízových situácií by mali mať možnosť rozhodnúť o takejto rozšírenej ochrane v jednotlivých prípadoch riešenia krízových situácií.

| (5) | Protistrany inštitúcie sa môžu dohodnúť na takzvanej „súhrnnej“ dohode alebo plošnej „dohode o vzájomnom zúčtovaní“, ktorá by zahŕňala akékoľvek a všetky práva a záväzky medzi zmluvnými stranami. V dôsledku tohto typu dohody by sa zabránilo vzájomnému oddeleniu akýchkoľvek záväzkov medzi zmluvnými stranami. Následne by sa nemohol uskutočniť čiastočný prevod v súvislosti s touto protistranou a vo všeobecnosti by sa ohrozila realizovateľnosť nástroja, keďže orgány pre riešenie krízových situácií by ani nemuseli byť schopné rozlíšiť, na ktoré záväzky sa tieto dohody vzťahujú a na ktoré sa nevzťahujú. Malo by sa ďalej objasniť, že „súhrnné“ alebo „plošné“ dohody o čistom zúčtovaní a vzájomnom započítaní, ktoré by zahŕňali akékoľvek a všetky aktíva, práva a záväzky medzi stranami, by sa nemali kvalifikovať ako chránené dohody. |
| --- | --- |

(5)

Protistrany inštitúcie sa môžu dohodnúť na takzvanej „súhrnnej“ dohode alebo plošnej „dohode o vzájomnom zúčtovaní“, ktorá by zahŕňala akékoľvek a všetky práva a záväzky medzi zmluvnými stranami. V dôsledku tohto typu dohody by sa zabránilo vzájomnému oddeleniu akýchkoľvek záväzkov medzi zmluvnými stranami. Následne by sa nemohol uskutočniť čiastočný prevod v súvislosti s touto protistranou a vo všeobecnosti by sa ohrozila realizovateľnosť nástroja, keďže orgány pre riešenie krízových situácií by ani nemuseli byť schopné rozlíšiť, na ktoré záväzky sa tieto dohody vzťahujú a na ktoré sa nevzťahujú. Malo by sa ďalej objasniť, že „súhrnné“ alebo „plošné“ dohody o čistom zúčtovaní a vzájomnom započítaní, ktoré by zahŕňali akékoľvek a všetky aktíva, práva a záväzky medzi stranami, by sa nemali kvalifikovať ako chránené dohody.

| (6) | Z článku 80 smernice 2014/59/EÚ vyplýva, že žiadne zúženie rozsahu vymedzenia pojmov chránených dohôd podľa článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ by nemalo ovplyvniť prevádzku systémov obchodovania, zúčtovania a vyrovnania, pokiaľ tieto systémy patria do pôsobnosti článku 2 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES (2). Orgány pre riešenie krízových situácií by preto mali byť povinné chrániť všetky typy dohôd uvedené v článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ, ktoré súvisia s činnosťou protistrany ako centrálnej protistrany (CCP). To zahŕňa činnosti, na ktoré sa vzťahuje fond pre prípad zlyhania podľa článku 42 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (3), ale nemusí sa na ne obmedzovať. |
| --- | --- |

(6)

Z článku 80 smernice 2014/59/EÚ vyplýva, že žiadne zúženie rozsahu vymedzenia pojmov chránených dohôd podľa článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ by nemalo ovplyvniť prevádzku systémov obchodovania, zúčtovania a vyrovnania, pokiaľ tieto systémy patria do pôsobnosti článku 2 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES (2). Orgány pre riešenie krízových situácií by preto mali byť povinné chrániť všetky typy dohôd uvedené v článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ, ktoré súvisia s činnosťou protistrany ako centrálnej protistrany (CCP). To zahŕňa činnosti, na ktoré sa vzťahuje fond pre prípad zlyhania podľa článku 42 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (3), ale nemusí sa na ne obmedzovať.

| (7) | To isté platí pre aktíva, práva a záväzky týkajúce sa platobných alebo zúčtovacích systémov cenných papierov. Keďže dohody o čistom zúčtovaní, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 98/26/ES, sú v prípade platobnej neschopnosti chránené, mali by byť chránené aj z dôvodu konzistentnosti podľa článku 76 smernice 2014/59/EÚ. Je však vhodné rozšíriť pôsobnosť ochrany podľa článku 76 ods. 2 uvedenej smernice podľa potreby na všetky dohody s platobnými alebo zúčtovacími systémami cenných papierov a na ich súvisiace činnosti. |
| --- | --- |

(7)

To isté platí pre aktíva, práva a záväzky týkajúce sa platobných alebo zúčtovacích systémov cenných papierov. Keďže dohody o čistom zúčtovaní, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 98/26/ES, sú v prípade platobnej neschopnosti chránené, mali by byť chránené aj z dôvodu konzistentnosti podľa článku 76 smernice 2014/59/EÚ. Je však vhodné rozšíriť pôsobnosť ochrany podľa článku 76 ods. 2 uvedenej smernice podľa potreby na všetky dohody s platobnými alebo zúčtovacími systémami cenných papierov a na ich súvisiace činnosti.

| (8) | Potreba špecifikovať rozsah pôsobnosti dohody, ktorá má v určitých prípadoch prospech z ochranných opatrení podľa článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ, by však vo všeobecnosti nemala orgánom pre riešenie krízových situácií brániť v tom, aby chránili všetky triedy dohôd, ktoré možno zaradiť do jednej z kategórií v uvedenom článku a ktoré sú chránené v konkurznom konaní proti oddeleniu aktív, práv a záväzkov, na ktoré sa vzťahujú tieto dohody podľa ich vnútroštátneho konkurzného práva vrátane vnútroštátnej transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES (4).Ide o prípad, ak by veriteľ stále využíval práva vyplývajúce z tejto dohody, pokiaľ by sa celá transakcia stala neplatnou podľa vnútroštátneho konkurzného práva. Vzťahuje sa to najmä na zaisťovacie dohody a dohody o vzájomnom započítaní a čistom zúčtovaní, ktoré sú chránené podľa vnútroštátneho konkurzného práva, |
| --- | --- |

(8)

Potreba špecifikovať rozsah pôsobnosti dohody, ktorá má v určitých prípadoch prospech z ochranných opatrení podľa článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ, by však vo všeobecnosti nemala orgánom pre riešenie krízových situácií brániť v tom, aby chránili všetky triedy dohôd, ktoré možno zaradiť do jednej z kategórií v uvedenom článku a ktoré sú chránené v konkurznom konaní proti oddeleniu aktív, práv a záväzkov, na ktoré sa vzťahujú tieto dohody podľa ich vnútroštátneho konkurzného práva vrátane vnútroštátnej transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES (4).Ide o prípad, ak by veriteľ stále využíval práva vyplývajúce z tejto dohody, pokiaľ by sa celá transakcia stala neplatnou podľa vnútroštátneho konkurzného práva. Vzťahuje sa to najmä na zaisťovacie dohody a dohody o vzájomnom započítaní a čistom zúčtovaní, ktoré sú chránené podľa vnútroštátneho konkurzného práva,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov uvedené v smernici 2014/59/EÚ. Uplatňuje sa aj toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „sekuritizácia“ je sekuritizácia vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 61 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5). |
| --- | --- |

1.

„sekuritizácia“ je sekuritizácia vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 61 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5).

5

| 2. | „zmluvné dohody o vzájomnom započítavaní“ sú zmluvné dohody o vzájomnom započítavaní podľa vymedzenia v článku 295 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

2.

„zmluvné dohody o vzájomnom započítavaní“ sú zmluvné dohody o vzájomnom započítavaní podľa vymedzenia v článku 295 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Článok 2

Podmienky týkajúce sa zaisťovacích dohôd vrátane transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov

Zaisťovacie dohody podľa článku 76 ods. 2 písm. a) smernice 2014/59/EÚ musia obsahovať tieto časti:

| 1. | mechanizmy na stanovenie ochranných opatrení, osobných zábezpek a záruk; |
| --- | --- |

1.

mechanizmy na stanovenie ochranných opatrení, osobných zábezpek a záruk;

| 2. | záložné práva a ostatné skutočné záruky; |
| --- | --- |

2.

záložné práva a ostatné skutočné záruky;

| 3. | transakcie požičiavania cenných papierov, ktoré nezahŕňajú prevod úplného vlastníctva kolaterálu a ktorých súčasťou je jedna strana (veriteľ), ktorá požičiava cenné papiere druhej strane (dlžník) za poplatok alebo výplatu úrokov a v ktorej dlžník poskytuje veriteľovi kolaterál počas trvania pôžičky. |
| --- | --- |

3.

transakcie požičiavania cenných papierov, ktoré nezahŕňajú prevod úplného vlastníctva kolaterálu a ktorých súčasťou je jedna strana (veriteľ), ktorá požičiava cenné papiere druhej strane (dlžník) za poplatok alebo výplatu úrokov a v ktorej dlžník poskytuje veriteľovi kolaterál počas trvania pôžičky.

Zaisťovacie dohody sa kvalifikujú ako zaisťovacie dohody podľa článku 76 ods. 2 písm. a) smernice 2014/59/EÚ iba vtedy, ak sú práva alebo aktíva, na ktoré sa vzťahuje záložné právo alebo by sa na ne vzťahovalo po vymáhacej udalosti, dostatočne identifikované alebo identifikovateľné v súlade s podmienkami dohody a uplatniteľnými vnútroštátnymi predpismi.

Článok 3

Podmienky týkajúce sa dohôd o vzájomnom započítaní

1.   Dohody o vzájomnom započítaní uzavreté medzi inštitúciou a jednou protistranou sa kvalifikujú ako dohody o vzájomnom započítaní podľa článku 76 ods. 2 písm. c) smernice 2014/59/EÚ, ak sa týkajú práv a záväzkov vyplývajúcich z finančných zmlúv alebo derivátov.

2.   Dohody o vzájomnom započítaní uzavreté medzi inštitúciou a jednou alebo viacerými protistranami sa kvalifikujú ako dohody o vzájomnom započítaní podľa článku 76 ods. 2 písm. c) smernice 2014/59/EÚ v ktoromkoľvek z týchto prípadov:

| a) | ak dohody súvisia s činnosťou protistrany ako centrálnej protistrany, najmä pokiaľ ide o činnosti, na ktoré sa vzťahuje fond pre prípad zlyhania podľa článku 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

a)

ak dohody súvisia s činnosťou protistrany ako centrálnej protistrany, najmä pokiaľ ide o činnosti, na ktoré sa vzťahuje fond pre prípad zlyhania podľa článku 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| b) | ak sa dohody týkajú práv a povinností voči systémom v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. a) smernice 98/26/ES alebo iným platobným alebo zúčtovacím systémom cenných papierov a súvisia s ich činnosťou ako platobných alebo zúčtovacích systémov cenných papierov. |
| --- | --- |

b)

ak sa dohody týkajú práv a povinností voči systémom v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. a) smernice 98/26/ES alebo iným platobným alebo zúčtovacím systémom cenných papierov a súvisia s ich činnosťou ako platobných alebo zúčtovacích systémov cenných papierov.

3.   Orgány pre riešenie krízových situácií môžu v jednotlivých prípadoch rozhodnúť, že dohody o vzájomnom započítaní uzavreté medzi inštitúciou a jednou alebo viacerými protistranami, pokiaľ sa týkajú iných druhov práv a záväzkov, než sú uvedené v odsekoch 1 a 2, sa môžu kvalifikovať ako dohody o vzájomnom započítaní podľa článku 76 ods. 2 písm. c) smernice 2014/59/EÚ, ak sú tieto dohody uznané na účely zmierňovania rizika podľa uplatniteľných prudenciálnych pravidiel a podmienkou tohto uznania je ochrana, najmä pokiaľ ide o neoddeliteľnosť.

Článok 4

Podmienky týkajúce sa dohôd o čistom zúčtovaní

1.   Zmluvné dohody o čistom zúčtovaní uzatvorené medzi inštitúciou a jednou protistranou sa kvalifikujú ako dohody o čistom zúčtovaní podľa článku 76 ods. 2 písm. d) smernice 2014/59/EÚ, ak sa týkajú práv a záväzkov vyplývajúcich z finančných zmlúv alebo derivátov.

2.   Zmluvné dohody o čistom zúčtovaní uzatvorené medzi inštitúciou a jednou alebo viacerými protistranami sa kvalifikujú ako dohody o čistom zúčtovaní podľa článku 76 ods. 2 písm. d) smernice 2014/59/EÚ v ktoromkoľvek z týchto prípadov:

| a) | ak dohody súvisia s činnosťou protistrany ako centrálnej protistrany, najmä pokiaľ ide o činnosti, na ktoré sa vzťahuje fond pre prípad zlyhania uvedený v článku 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

a)

ak dohody súvisia s činnosťou protistrany ako centrálnej protistrany, najmä pokiaľ ide o činnosti, na ktoré sa vzťahuje fond pre prípad zlyhania uvedený v článku 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| b) | ak sa dohody týkajú práv a povinností voči systémom v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. a) smernice 98/26/ES alebo iným platobným alebo zúčtovacím systémom cenných papierov a súvisia s ich činnosťou ako platobných alebo zúčtovacích systémov cenných papierov. |
| --- | --- |

b)

ak sa dohody týkajú práv a povinností voči systémom v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. a) smernice 98/26/ES alebo iným platobným alebo zúčtovacím systémom cenných papierov a súvisia s ich činnosťou ako platobných alebo zúčtovacích systémov cenných papierov.

3.   Orgány pre riešenie krízových situácií môžu v jednotlivých prípadoch rozhodnúť, že dohody o čistom zúčtovaní uzavreté medzi inštitúciou a jednou alebo viacerými protistranami sa môžu kvalifikovať ako dohody o čistom zúčtovaní podľa článku 76 ods. 2 písm. d) smernice 2014/59/EÚ, ak sú uznané na účely zmierňovania rizika podľa uplatniteľných prudenciálnych pravidiel a podmienkou tohto uznania je ochrana, najmä pokiaľ ide o neoddeliteľnosť.

Článok 5

Všeobecné podmienky, ktoré sa vzťahujú na zaisťovacie dohody, dohody o vzájomnom započítaní a čistom zúčtovaní a dohody o štruktúrovanom financovaní

1.   Články 2, 3 a 4 sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté tieto právomoci orgánov pre riešenie krízových situácií:

| a) | chrániť všetky typy dohôd, ktoré možno zaradiť do jednej z tried v písmenách a), c), d) a f) článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ a ktoré sú chránené v bežnom konkurznom konaní proti dočasnému alebo trvalému oddeleniu, pozastaveniu alebo zrušeniu aktív, práv a záväzkov, na ktoré sa vzťahujú tieto dohody podľa ich vnútroštátneho konkurzného práva vrátane vnútroštátnej transpozície smernice 2001/24/ES; |
| --- | --- |

a)

chrániť všetky typy dohôd, ktoré možno zaradiť do jednej z tried v písmenách a), c), d) a f) článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ a ktoré sú chránené v bežnom konkurznom konaní proti dočasnému alebo trvalému oddeleniu, pozastaveniu alebo zrušeniu aktív, práv a záväzkov, na ktoré sa vzťahujú tieto dohody podľa ich vnútroštátneho konkurzného práva vrátane vnútroštátnej transpozície smernice 2001/24/ES;

| b) | chrániť všetky typy dohôd, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ a ktoré sú chránené v bežnom konkurznom konaní proti dočasnému alebo trvalému oddeleniu, pozastaveniu alebo zrušeniu aktív, práv a záväzkov, na ktoré sa vzťahujú tieto dohody podľa ich vnútroštátneho konkurzného práva vrátane vnútroštátnej transpozície smernice 2001/24/ES. |
| --- | --- |

b)

chrániť všetky typy dohôd, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 76 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ a ktoré sú chránené v bežnom konkurznom konaní proti dočasnému alebo trvalému oddeleniu, pozastaveniu alebo zrušeniu aktív, práv a záväzkov, na ktoré sa vzťahujú tieto dohody podľa ich vnútroštátneho konkurzného práva vrátane vnútroštátnej transpozície smernice 2001/24/ES.

2.   Orgány pre riešenie krízových situácií môžu v jednotlivých prípadoch podľa článku 76 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ vylúčiť z ochrany zaisťovacie dohody alebo dohody o vzájomnom započítaní a čistom zúčtovaní, ktoré sa týkajú zmlúv vrátane akejkoľvek doložky, ktorá v prípade zlyhania protistrany umožňuje protistrane, ktorá nezlyhala, vykonávať len obmedzené platby alebo ich vôbec nevykonávať, v prospech strany, ktorá zlyhala, aj keď je táto strana čistým veriteľom.

Článok 6

Podmienky týkajúce sa dohôd o štruktúrovanom financovaní vrátane sekuritizácie a nástrojov, ktoré sa používajú na účely hedžingu

1.   Dohody o štruktúrovanom financovaní podľa článku 76 ods. 2 písm. f) smernice 2014/59/EÚ musia obsahovať tieto časti:

| a) | sekuritizácie, v ktorých boli podkladové expozície umiestnené do tranží a uskutočnil sa úplný prevod vlastníckeho práva zo súvahy originátora v prospech inštitúcie alebo subjektu, ktorej/ktorého krízová situácia sa rieši (sekuritizácia typu „skutočný predaj“); |
| --- | --- |

a)

sekuritizácie, v ktorých boli podkladové expozície umiestnené do tranží a uskutočnil sa úplný prevod vlastníckeho práva zo súvahy originátora v prospech inštitúcie alebo subjektu, ktorej/ktorého krízová situácia sa rieši (sekuritizácia typu „skutočný predaj“);

| b) | sekuritizácie prostredníctvom zmluvných nástrojov, kde podkladové aktíva zostávajú v súvahe inštitúcie alebo subjektu, ktorej/ktorého krízová situácia sa rieši (syntetická sekuritizácia). |
| --- | --- |

b)

sekuritizácie prostredníctvom zmluvných nástrojov, kde podkladové aktíva zostávajú v súvahe inštitúcie alebo subjektu, ktorej/ktorého krízová situácia sa rieši (syntetická sekuritizácia).

Pri sekuritizácii typu „skutočný predaj“ sa každá úloha originátora v štruktúre vrátane splácania pôžičiek, poskytovania akejkoľvek formy ochrany pred rizikom alebo zabezpečovania likvidity považuje za záväzok, ktorý je súčasťou dohôd o štruktúrovanom financovaní.

V prípade syntetických sekuritizácií sa záložné právo považuje za právo, ktoré je súčasťou dohôd o štruktúrovanom financovaní len vtedy, ak je spojené s konkrétnymi a s dostatočne identifikovanými alebo identifikovateľnými aktívami v súlade s podmienkami dohody a uplatniteľným vnútroštátnym právom.

2.   Zmluvy, ktoré tvoria sekuritizačnú štruktúru, ktorá zahŕňa vzájomné vzťahy medzi originátormi, emitentmi, správcami, obsluhovateľmi, správcami peňažných prostriedkov a protistranami swapového a úverového zabezpečenia, sa považujú za súčasť dohôd o štruktúrovanom financovaní, ak sú tieto vzájomné vzťahy priamo spojené s podkladovými aktívami a platbami z výnosov, ktoré sa prostredníctvom týchto aktív generujú v prospech držiteľov štruktúrovaných nástrojov. Tieto vzájomné vzťahy zahŕňajú záväzky a práva týkajúce sa podkladových aktív, záväzkov v rámci vydaných nástrojov a zaisťovacích dohôd vrátane derivátových transakcií potrebných na zachovanie toku platieb v rámci týchto záväzkov.

3.   Odsek 2 sa uplatňuje bez toho, aby bola dotknutá právomoc orgánu pre riešenie krízových situácií rozhodnúť v každom jednotlivom prípade a so zreteľom na osobitnú štruktúru dohody o štruktúrovanom financovaní podľa článku 76 ods. 2 písm. f) smernice 2014/59/EÚ, že iné dohody uzavreté medzi stranami uvedenými v odseku 2, ako napríklad dohody o poskytovaní pôžičky, ktoré nie sú priamo spojené s podkladovými aktívami a plánovanými platbami, tvoria súčasť takejto dohody o štruktúrovanom financovaní.

Článok 7

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 7. februára 2017

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES zo 4. apríla 2001 o reorganizácii a likvidácii úverových inštitúcií (Ú. v. ES L 125, 5.5.2001, s. 15).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

---

| 20.5.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 131/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 131/20

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/868

z 19. mája 2017,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. mája 2017

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ

Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 119,1 |
| TN | 158,2 |
| TR | 94,0 |
| ZZ | 123,8 |
| 0709 93 10 | TR | 131,2 |
| ZZ | 131,2 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 58,9 |
| MA | 58,6 |
| TR | 41,8 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | AR | 123,2 |
| TR | 65,0 |
| ZA | 207,1 |
| ZZ | 131,8 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 115,9 |
| CL | 126,4 |
| CN | 145,5 |
| NZ | 158,4 |
| US | 107,1 |
| ZA | 100,2 |
| ZZ | 121,1 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

119,1

TN

158,2

TR

94,0

ZZ

123,8

0709 93 10

TR

131,2

ZZ

131,2

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

58,9

MA

58,6

TR

41,8

ZA

88,5

ZZ

62,0

0805 50 10

AR

123,2

TR

65,0

ZA

207,1

ZZ

131,8

0808 10 80

AR

94,0

BR

115,9

CL

126,4

CN

145,5

NZ

158,4

US

107,1

ZA

100,2

ZZ

121,1

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 20.5.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 131/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 131/22

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ, Euratom) 2017/869

zo 16. mája 2017,

ktorým sa vymenúva člen Dvora audítorov

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 286 ods. 2,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a,

so zreteľom na návrh Maďarska,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),

keďže:

| (1) | Funkčné obdobie pána Szabolcsa FAZAKASA sa skončilo 6. mája 2016. |
| --- | --- |

(1)

Funkčné obdobie pána Szabolcsa FAZAKASA sa skončilo 6. mája 2016.

| (2) | Mal by sa preto vymenovať nový člen, |
| --- | --- |

(2)

Mal by sa preto vymenovať nový člen,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pani Ildikó GÁLLOVÁ-PELCZOVÁ sa týmto vymenúva za členku Dvora audítorov na obdobie od 1. septembra 2017 do 31. augusta 2023.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 16. mája 2017

Za Radu

predseda

L. GRECH

---

(1)  Stanovisko z 27. apríla 2017 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

---

Korigendá

| 20.5.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 131/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 131/23

---

Korigendum k nariadeniu Komisie (EÚ) 2017/693 zo 7. apríla 2017, ktorým sa menia prílohy II, III a V k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí bitertanolu, chlórmekvátu a tebufénpyradu v určitých produktoch alebo na nich

(
  Úradný vestník Európskej únie L 101 z 13. apríla 2017
  )

Na strane 12 v prílohe v bode 1 písm. b), v ktorom sa nahrádza „stĺpec týkajúci sa chlórmekvátu“ v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 396/2005, v kódoch číslo 1030000 až 1030990:

namiesto:

| „1030000 | Vtáčie vajcia | 0,01 (*)“ |
| --- | --- | --- |
| 1030010 | slepačie | |
| 1030020 | kačacie | |
| 1030030 | husacie | |
| 1030040 | prepeličie | |
| 1030990 | iné | |

„1030000

Vtáčie vajcia

0,01 (*)“

1030010

slepačie

1030020

kačacie

1030030

husacie

1030040

prepeličie

1030990

iné

má byť:

| „1030000 | Vtáčie vajcia | 0,1“ |
| --- | --- | --- |
| 1030010 | slepačie | |
| 1030020 | kačacie | |
| 1030030 | husacie | |
| 1030040 | prepeličie | |
| 1030990 | iné | |

„1030000

Vtáčie vajcia

0,1“

1030010

slepačie

1030020

kačacie

1030030

husacie

1030040

prepeličie

1030990

iné

---