# Uradni list L 206/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 206 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 609. avgust 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 206

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 609. avgust 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1439 z dne 8. avgusta 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/1019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1440 z dne 8. avgusta 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/480 o vzpostavitvi skupnih pravil o medsebojnem povezovanju nacionalnih elektronskih registrov podjetij cestnega prevoza (
  1
  ) | 3 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2017/1441 z dne 30. junija 2017 o shemi pomoči, ki jo je priglasila Poljska pod naslovom shema pomoči za proizvajalce mleka (SA.45447 (2016/C) (ex 2016/N))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4359) | 8 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1439 z dne 8. avgusta 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/1019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1440 z dne 8. avgusta 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/480 o vzpostavitvi skupnih pravil o medsebojnem povezovanju nacionalnih elektronskih registrov podjetij cestnega prevoza (
  1
  )

1

3

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2017/1441 z dne 30. junija 2017 o shemi pomoči, ki jo je priglasila Poljska pod naslovom shema pomoči za proizvajalce mleka (SA.45447 (2016/C) (ex 2016/N))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4359)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4359)

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 9.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1439

z dne 8. avgusta 2017

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/1019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska Komisija je 20. decembra 2016 z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2303 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije („Belorusija“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska Komisija je 20. decembra 2016 z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2303 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije („Belorusija“).

| (2) | Izdelek, ki je predmet začasnih protidampinških dajatev, je bil opredeljen kot „nekatere armaturne palice s poreklom iz Belorusije, izdelane iz železa ali nelegiranega jekla, kovane, toplo valjane, toplo vlečene ali toplo iztiskane, brez nadaljnje obdelave, vključno s spiralno zvitimi po valjanju in tudi tistimi, ki vsebujejo zareze, rebra, brazde ali druge deformacije, nastale med procesom valjanja, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 in ex 7214 99 95. Izključene so vroče valjane armaturne palice iz železa ali jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti.“ |
| --- | --- |

(2)

Izdelek, ki je predmet začasnih protidampinških dajatev, je bil opredeljen kot „nekatere armaturne palice s poreklom iz Belorusije, izdelane iz železa ali nelegiranega jekla, kovane, toplo valjane, toplo vlečene ali toplo iztiskane, brez nadaljnje obdelave, vključno s spiralno zvitimi po valjanju in tudi tistimi, ki vsebujejo zareze, rebra, brazde ali druge deformacije, nastale med procesom valjanja, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 in ex 7214 99 95. Izključene so vroče valjane armaturne palice iz železa ali jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti.“

| (3) | Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, je bila določena v višini 12,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, je bila določena v višini 12,5 %.

| (4) | Komisija je nato 17. junija 2017 z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1019 (3) („dokončna uredba“) uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Belorusije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je nato 17. junija 2017 z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1019 (3) („dokončna uredba“) uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Belorusije.

| (5) | Izdelek, ki je predmet dokončnih protidampinških dajatev, je bil opredeljen kot „nekatere armaturne palice s poreklom iz Belorusije, izdelane iz železa ali nelegiranega jekla, kovane, toplo valjane, toplo vlečene ali toplo iztiskane, brez nadaljnje obdelave, spiralno zvite po valjanju ali ne, ki vsebujejo zareze, rebra, brazde ali druge deformacije, nastale med procesom valjanja, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 in ex 7214 99 95. Izključeni so armaturne palice iz železa ali jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti in drugi podolgovati izdelki, kot so palice z okroglim prečnim prerezom.“ |
| --- | --- |

(5)

Izdelek, ki je predmet dokončnih protidampinških dajatev, je bil opredeljen kot „nekatere armaturne palice s poreklom iz Belorusije, izdelane iz železa ali nelegiranega jekla, kovane, toplo valjane, toplo vlečene ali toplo iztiskane, brez nadaljnje obdelave, spiralno zvite po valjanju ali ne, ki vsebujejo zareze, rebra, brazde ali druge deformacije, nastale med procesom valjanja, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 in ex 7214 99 95. Izključeni so armaturne palice iz železa ali jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti in drugi podolgovati izdelki, kot so palice z okroglim prečnim prerezom.“

| (6) | Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, je bila določena v višini 10,6 %. |
| --- | --- |

(6)

Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, je bila določena v višini 10,6 %.

| (7) | V členu 2 dokončne uredbe je določeno dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z začasno uredbo. Vendar pa v Uredbi ni izrecno določena sprostitev zavarovanih zneskov, ki presegajo dokončno stopnjo in obseg izdelkov, za katere veljajo ukrepi protidampinške dajatve, kar bi bilo ustrezno v skladu s členom 10(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

V členu 2 dokončne uredbe je določeno dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z začasno uredbo. Vendar pa v Uredbi ni izrecno določena sprostitev zavarovanih zneskov, ki presegajo dokončno stopnjo in obseg izdelkov, za katere veljajo ukrepi protidampinške dajatve, kar bi bilo ustrezno v skladu s členom 10(3) osnovne uredbe.

| (8) | Člen 2 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1019 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(8)

Člen 2 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1019 bi bilo zato treba ustrezno popraviti.

| (9) | Popravljena določba bi se morala uporabljati od datuma začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) 2017/1019. |
| --- | --- |

(9)

Popravljena določba bi se morala uporabljati od datuma začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) 2017/1019.

| (10) | Sprememba iz te uredbe je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(10)

Sprememba iz te uredbe je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 2 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1019 se popravi, kot sledi:

„Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2303, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo in obseg izdelkov, za katere veljajo ukrepi protidampinške dajatve, se sprostijo.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja od 18. junija 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. avgusta 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2303 z dne 19. decembra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije (UL L 345, 20.12.2016, str. 4).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1019 z dne 16. junija 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije (UL L 155, 17.6.2017, str. 6).

3

---

| 9.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1440

z dne 8. avgusta 2017

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2016/480 o vzpostavitvi skupnih pravil o medsebojnem povezovanju nacionalnih elektronskih registrov podjetij cestnega prevoza

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE —

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (1) in zlasti člena 16(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 1071/2009 mora vsaka država članica voditi nacionalni elektronski register podjetij cestnega prevoza, katerim je pristojni organ izdal dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 1071/2009 mora vsaka država članica voditi nacionalni elektronski register podjetij cestnega prevoza, katerim je pristojni organ izdal dovoljenje za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika.

| (2) | V skladu s členom 16(5) in (6) Uredbe (ES) št. 1071/2009 morajo biti nacionalni elektronski registri medsebojno povezani do 31. decembra 2012, Komisija pa je pooblaščena za sprejetje skupnih pravil za medsebojno povezovanje. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 16(5) in (6) Uredbe (ES) št. 1071/2009 morajo biti nacionalni elektronski registri medsebojno povezani do 31. decembra 2012, Komisija pa je pooblaščena za sprejetje skupnih pravil za medsebojno povezovanje.

| (3) | Komisija je sprejela Uredbo (EU) št. 1213/2010 (2), da bi z elektronskim sistemom za izmenjavo sporočil, imenovanim ERRU (Evropski registri podjetij cestnega prevoza), omogočila medsebojno povezovanje nacionalnih elektronskih registrov, kot se zahteva z Uredbo (ES) št. 1071/2009. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je sprejela Uredbo (EU) št. 1213/2010 (2), da bi z elektronskim sistemom za izmenjavo sporočil, imenovanim ERRU (Evropski registri podjetij cestnega prevoza), omogočila medsebojno povezovanje nacionalnih elektronskih registrov, kot se zahteva z Uredbo (ES) št. 1071/2009.

| (4) | Uredba (EU) št. 1213/2010 je bila razveljavljena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/480 (3), s katero naj bi se do 30. januarja 2019 vzpostavila izboljšana različica ERRU. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 1213/2010 je bila razveljavljena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/480 (3), s katero naj bi se do 30. januarja 2019 vzpostavila izboljšana različica ERRU.

| (5) | ERRU sestoji iz dveh vzporednih arhitektur za izmenjavo sporočil med državami članicami. Prva temelji na osrednjem vozlišču, ki ga upravlja Komisija. To osrednje vozlišče centralizira podatkovni promet, saj zbira sporočila, ki jih pošljejo države članice, in jih nato posreduje državam članicam, na katere so naslovljena. Razen tega se lahko države članice odločijo, da bodo za neposredno medsebojno izmenjavo sporočil uporabile združljivo komercialno omrežje (s konfiguracijo za neposredno izmenjavo datotek – peer-to-peer), ne da bi ta sporočila prešla osrednje vozlišče. |
| --- | --- |

(5)

ERRU sestoji iz dveh vzporednih arhitektur za izmenjavo sporočil med državami članicami. Prva temelji na osrednjem vozlišču, ki ga upravlja Komisija. To osrednje vozlišče centralizira podatkovni promet, saj zbira sporočila, ki jih pošljejo države članice, in jih nato posreduje državam članicam, na katere so naslovljena. Razen tega se lahko države članice odločijo, da bodo za neposredno medsebojno izmenjavo sporočil uporabile združljivo komercialno omrežje (s konfiguracijo za neposredno izmenjavo datotek – peer-to-peer), ne da bi ta sporočila prešla osrednje vozlišče.

| (6) | Ker sporočila, ki se izmenjajo neposredno med državami članicami, niso usmerjena skozi osrednje vozlišče, morebitnih sistemskih napak, povezane s temi sporočili, Komisija ne zazna; zato tudi ne more izpolniti svoje vloge glavnega upravitelja ERRU s sprejetjem ustreznega popravnega ukrepa, kar ogroža dobro delovanje celotnega sistema. |
| --- | --- |

(6)

Ker sporočila, ki se izmenjajo neposredno med državami članicami, niso usmerjena skozi osrednje vozlišče, morebitnih sistemskih napak, povezane s temi sporočili, Komisija ne zazna; zato tudi ne more izpolniti svoje vloge glavnega upravitelja ERRU s sprejetjem ustreznega popravnega ukrepa, kar ogroža dobro delovanje celotnega sistema.

| (7) | Konfiguracija za neposredno izmenjavo datotek Komisiji ne omogoča pravočasnega dostopa do informacij o številu in lastnostih izmenjanih sporočil, zato Komisija ne more imeti splošnega vpogleda v uporabo ERRU in tako pridobiti uporabnih informacij za izboljšanje sistema v prihodnje. |
| --- | --- |

(7)

Konfiguracija za neposredno izmenjavo datotek Komisiji ne omogoča pravočasnega dostopa do informacij o številu in lastnostih izmenjanih sporočil, zato Komisija ne more imeti splošnega vpogleda v uporabo ERRU in tako pridobiti uporabnih informacij za izboljšanje sistema v prihodnje.

| (8) | Zaradi težav, ki jih povzroča konfiguracija za neposredno izmenjavo sporočil, je treba zagotoviti, da se vsa sporočila, izmenjana v okviru ERRU, usmerijo skozi osrednje vozlišče, in možnost takšne konfiguracije izključiti iz področja uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2016/480. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi težav, ki jih povzroča konfiguracija za neposredno izmenjavo sporočil, je treba zagotoviti, da se vsa sporočila, izmenjana v okviru ERRU, usmerijo skozi osrednje vozlišče, in možnost takšne konfiguracije izključiti iz področja uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2016/480.

| (9) | Poleg tega bi bilo treba sprejeti nekaj manjših dopolnitev in sprememb Izvedbene uredbe (EU) 2016/480, da bo bolj natančno in jasno obravnavala postopek za povezavo z ERRU, potrebne preskuse in posledice neuspešnega opravljanja preskusov, vsebino nekaterih sporočil XML, opredelitev postopka stopnjevanja, ki ga mora država članica upoštevati v primeru sistemskih napak, ter obdobje, za katero se osebni podatki lahko hranijo v dnevnikih osrednjega vozlišča. Izvedbeno uredbo (EU) 2016/480 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega bi bilo treba sprejeti nekaj manjših dopolnitev in sprememb Izvedbene uredbe (EU) 2016/480, da bo bolj natančno in jasno obravnavala postopek za povezavo z ERRU, potrebne preskuse in posledice neuspešnega opravljanja preskusov, vsebino nekaterih sporočil XML, opredelitev postopka stopnjevanja, ki ga mora država članica upoštevati v primeru sistemskih napak, ter obdobje, za katero se osebni podatki lahko hranijo v dnevnikih osrednjega vozlišča. Izvedbeno uredbo (EU) 2016/480 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so sprejeti v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 4 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4) — |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so sprejeti v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 4 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4) —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 3 Izvedbene uredbe (EU) 2016/480 se doda naslednji odstavek:

„Povezava države članice z ERRU se šteje za vzpostavljeno po tem, ko so v skladu z navodili in pod nadzorom Komisije uspešno opravljeni preskusi povezovanja, integracije in delovanja. Ti preskusi lahko trajajo največ šest mesecev. Če navedeni preskusi niso opravljeni uspešno, Komisija sprejme ukrepe. Če se navedeni ukrepi izkažejo za nezadostne, lahko Komisija ustavi podporo preskusom, dokler država članica ne dokaže, da je bil na nacionalni ravni narejen zadosten napredek v zvezi s povezovanjem z ERRU.“

Člen 2

Priloge I, III, VI, VII in VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2016/480 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. avgusta 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 300, 14.11.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1213/2010 z dne 16. decembra 2010 o vzpostavitvi skupnih pravil o medsebojnem povezovanju nacionalnih elektronskih registrov podjetij cestnega prevoza (UL L 335, 18.12.2010, str. 21).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/480 z dne 1. aprila 2016 o vzpostavitvi skupnih pravil o medsebojnem povezovanju nacionalnih elektronskih registrov podjetij cestnega prevoza in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1213/2010 (UL L 87, 2.4.2016, str. 4).

3

(4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

4

---

PRILOGA

Priloge I, III, VI, VII in VIII k Izvedbeni Uredbi (EU) 2016/480 se spremenijo, kot sledi:

| (1) | Priloga I se spremeni:






  (a) | točka 1.3 se nadomesti z naslednjim:






  „1.3 | Vsa izmenjana sporočila se usmerijo skozi osrednje vozlišče.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Priloga I se spremeni:

(a)

točka 1.3 se nadomesti z naslednjim:

„1.3

| (b) | točka 2.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2.2 | V osrednjem vozlišču se podatki ne hranijo dalj kot 6 mesecev, razen dnevnikov, statističnih podatkov in podatkov o usmerjanju iz Priloge VII.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 2.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.2

| (c) | točka 2.3 se nadomesti z naslednjim:






  „2.3 | Osrednje vozlišče ne omogoča dostopa do osebnih podatkov, razen pooblaščenim uslužbencem Komisije, kadar je to potrebno za namene spremljanja tehničnega delovanja, vzdrževanja in odpravljanja napak.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 2.3 se nadomesti z naslednjim:

„2.3

| (d) | točka 2.6 se nadomesti z naslednjim:
  „2.6   Upravljanje stikov
  Funkcija upravljanja stikov vsaki državi članici omogoča upravljanje podatkov o stikih za politične, poslovne, operativne in tehnične kategorije iz te države članice, pristojni organ vsake države članice pa je odgovoren za vzdrževanje svojih stikov. Podatke o stikih drugih držav članic je mogoče pregledovati, ne pa tudi urejati.“; |
| --- | --- |

(d)

točka 2.6 se nadomesti z naslednjim:

„2.6   Upravljanje stikov

Funkcija upravljanja stikov vsaki državi članici omogoča upravljanje podatkov o stikih za politične, poslovne, operativne in tehnične kategorije iz te države članice, pristojni organ vsake države članice pa je odgovoren za vzdrževanje svojih stikov. Podatke o stikih drugih držav članic je mogoče pregledovati, ne pa tudi urejati.“;

| (2) | Dodatek k Prilogi III se spremeni:






  (a) | v prvi preglednici se vnos „Potek časa“ nadomesti z naslednjim:







  „Potek časa | To je neobvezen atribut datuma in časa (v formatu UTC). To vrednost nastavi le osrednje vozlišče za posredovane zahtevke in se izračuna na podlagi datuma/časa, ko je osrednje vozlišče prejelo prvotni zahtevek. S tem je država članica prejemnica obveščena o tem, kdaj bo čas za zahtevek potekel. Ta vrednost v prvotnih zahtevkih, poslanih v osrednje vozlišče, in vseh odzivnih sporočilih ni potrebna. | Ne“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

Dodatek k Prilogi III se spremeni:

(a)

v prvi preglednici se vnos „Potek časa“ nadomesti z naslednjim:

„Potek časa

To je neobvezen atribut datuma in časa (v formatu UTC). To vrednost nastavi le osrednje vozlišče za posredovane zahtevke in se izračuna na podlagi datuma/časa, ko je osrednje vozlišče prejelo prvotni zahtevek. S tem je država članica prejemnica obveščena o tem, kdaj bo čas za zahtevek potekel. Ta vrednost v prvotnih zahtevkih, poslanih v osrednje vozlišče, in vseh odzivnih sporočilih ni potrebna.

Ne“

| (b) | v preglednici z naslovom „Odziv na preverjanje ugleda“ se vnos „Številka licence Skupnosti“ nadomesti z naslednjim:







  „Številka licence Skupnosti | Zaporedna številka licence Skupnosti prevoznega podjetja (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov). | Da“ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v preglednici z naslovom „Odziv na preverjanje ugleda“ se vnos „Številka licence Skupnosti“ nadomesti z naslednjim:

„Številka licence Skupnosti

Zaporedna številka licence Skupnosti prevoznega podjetja (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov).

Da“

| (c) | v preglednici z naslovom „Zahtevek za obvestilo o kršitvi“ se vnos „Številka licence Skupnosti“ nadomesti z naslednjim:







  „Številka licence Skupnosti | Zaporedna številka overjenega izvoda licence Skupnosti prevoznega podjetja (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov). | Da“ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

v preglednici z naslovom „Zahtevek za obvestilo o kršitvi“ se vnos „Številka licence Skupnosti“ nadomesti z naslednjim:

„Številka licence Skupnosti

Zaporedna številka overjenega izvoda licence Skupnosti prevoznega podjetja (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov).

Da“

| (d) | v preglednici z naslovom „Odziv na obvestilo o kršitvi“ se za vnosom „Ime prevoznega podjetja“ vstavijo naslednji vnosi:







  „Naslov prevoznega podjetja | Naslov prevoznega podjetja (naslov, poštna številka, kraj, država), kot je vpisan v registru. | Da |
| --- | --- | --- | --- |
| Številka licence Skupnosti | Zaporedna številka licence Skupnosti prevoznega podjetja, kot je vpisana v registru (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov). | Da |
| Status licence Skupnosti | Status licence Skupnosti prevoznega podjetja, kot je vpisan v registru. | Da |
| Število upravljanih vozil | Število upravljanih vozil, kot je vpisano v registru. | Da“ |

(d)

v preglednici z naslovom „Odziv na obvestilo o kršitvi“ se za vnosom „Ime prevoznega podjetja“ vstavijo naslednji vnosi:

„Naslov prevoznega podjetja

Naslov prevoznega podjetja (naslov, poštna številka, kraj, država), kot je vpisan v registru.

Da

Številka licence Skupnosti

Zaporedna številka licence Skupnosti prevoznega podjetja, kot je vpisana v registru (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov).

Da

Status licence Skupnosti

Status licence Skupnosti prevoznega podjetja, kot je vpisan v registru.

Da

Število upravljanih vozil

Število upravljanih vozil, kot je vpisano v registru.

Da“

| (e) | v preglednici z naslovom „Zahtevek za preverjanje licence Skupnosti“ se vnos „Številka licence Skupnosti“ nadomesti z naslednjim:







  „Številka licence Skupnosti | Zaporedna številka licence Skupnosti, katere podrobnosti se zahtevajo, ali njenega overjenega izvoda (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov). | Da“ |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

v preglednici z naslovom „Zahtevek za preverjanje licence Skupnosti“ se vnos „Številka licence Skupnosti“ nadomesti z naslednjim:

„Številka licence Skupnosti

Zaporedna številka licence Skupnosti, katere podrobnosti se zahtevajo, ali njenega overjenega izvoda (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov).

Da“

| (f) | preglednica z naslovom „Odziv na preverjanje licence Skupnosti“ se spremeni:






  (i) | za vnosom „Organ izvornega obvestila“ se vstavita naslednja vnosa:







  „Oznaka statusa | Oznaka statusa odziva (npr. najdeno, ni najdeno, napaka, itd.). | Da |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sporočilo o statusu | Obrazložitveni opis statusa (po potrebi). | Ne“ |

(f)

preglednica z naslovom „Odziv na preverjanje licence Skupnosti“ se spremeni:

(i)

za vnosom „Organ izvornega obvestila“ se vstavita naslednja vnosa:

„Oznaka statusa

Oznaka statusa odziva (npr. najdeno, ni najdeno, napaka, itd.).

Da

Sporočilo o statusu

Obrazložitveni opis statusa (po potrebi).

Ne“

| (ii) | vnos „Prevozno podjetje“ se nadomesti z naslednjim:






  „Prevozno podjetje | Da, če je najdena oznaka statusa.“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

vnos „Prevozno podjetje“ se nadomesti z naslednjim:

„Prevozno podjetje

Da, če je najdena oznaka statusa.“

| (iii) | vnos „Podatki o licenci Skupnosti“ se nadomesti z naslednjim:






  „Podatki o licenci Skupnosti | Da, če je najdena oznaka statusa.“ |
| --- | --- | --- |

(iii)

vnos „Podatki o licenci Skupnosti“ se nadomesti z naslednjim:

„Podatki o licenci Skupnosti

Da, če je najdena oznaka statusa.“

| (iv) | za vnosom „Podatki o licenci Skupnosti“ se vstavi naslednji vnos:







  „Organ za izdajo licenc | Organ, ki je prevoznemu podjetju izdal licenco Skupnosti. | Da“ |
| --- | --- | --- | --- |

(iv)

za vnosom „Podatki o licenci Skupnosti“ se vstavi naslednji vnos:

„Organ za izdajo licenc

Organ, ki je prevoznemu podjetju izdal licenco Skupnosti.

Da“

| (v) | vnosa „Številka licence“ in „Status licence“ se nadomestita z naslednjim:







  „Številka licence | Zaporedna številka licence Skupnosti prevoznega podjetja, kot je vpisana v registru (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov). | Da |
| --- | --- | --- | --- |
| Status licence | Status licence Skupnosti prevoznega podjetja, kot je vpisan v registru. | Da“ |

(v)

vnosa „Številka licence“ in „Status licence“ se nadomestita z naslednjim:

„Številka licence

Zaporedna številka licence Skupnosti prevoznega podjetja, kot je vpisana v registru (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov).

Da

Status licence

Status licence Skupnosti prevoznega podjetja, kot je vpisan v registru.

Da“

| (vi) | vnosa „Podatki o overjenem izvodu“ in „Številka licence“ se nadomestita z naslednjim:








  „Podatki o overjenem izvodu | Ne |
| --- | --- | --- |
| Številka overjenega izvoda | Zaporedna številka overjenega izvoda licence Skupnosti prevoznega podjetja, kot je vpisana v registru (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov). | Da“ |

(vi)

vnosa „Podatki o overjenem izvodu“ in „Številka licence“ se nadomestita z naslednjim:

„Podatki o overjenem izvodu

Ne

Številka overjenega izvoda

Zaporedna številka overjenega izvoda licence Skupnosti prevoznega podjetja, kot je vpisana v registru (polje za vnos prostega alfanumeričnega besedila dolžine od 1 do 20 znakov).

Da“

| (vii) | vnosi „Status licence“, „Vrsta licence“, „Datum začetka“ in „Datum začasnega odvzema“ se črtajo; |
| --- | --- |

(vii)

vnosi „Status licence“, „Vrsta licence“, „Datum začetka“ in „Datum začasnega odvzema“ se črtajo;

| (viii) | vnos „Datum izteka začasnega odvzema“ se nadomesti z naslednjim:







  „Datum izteka odvzema | Datum, ko se izteče obdobje odvzema overjenega izvoda licence Skupnosti. | Ne“ |
| --- | --- | --- | --- |

(viii)

vnos „Datum izteka začasnega odvzema“ se nadomesti z naslednjim:

„Datum izteka odvzema

Datum, ko se izteče obdobje odvzema overjenega izvoda licence Skupnosti.

Ne“

| (3) | v Prilogi VI se na koncu točke 2.2 doda naslednja poved:

  „Podrobnosti o postopku stopnjevanja bi se morale na zahtevo sporočiti Komisiji.“; |
| --- | --- |

(3)

v Prilogi VI se na koncu točke 2.2 doda naslednja poved:

„Podrobnosti o postopku stopnjevanja bi se morale na zahtevo sporočiti Komisiji.“;

| (4) | Priloga VII se spremeni:






  (a) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | Zaradi zagotavljanja zasebnosti so podatki za statistične namene in za namene usmerjanja anonimni. Podatki o določenem upravljavcu prevoza, prevoznem podjetju, licenci Skupnosti ali spričevalu o strokovni usposobljenosti niso na voljo za statistične namene.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Priloga VII se spremeni:

(a)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

| (b) | točki 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:






  „4. | Osebni podatki se v dnevnikih ne hranijo dlje kot 6 mesecev od zaključka transakcije. Statistični podatki in podatki o usmerjanju se hranijo nedoločen čas. |
| --- | --- | --- |

(b)

točki 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:

„4.

Osebni podatki se v dnevnikih ne hranijo dlje kot 6 mesecev od zaključka transakcije. Statistični podatki in podatki o usmerjanju se hranijo nedoločen čas.

| 5. | Statistični podatki, ki se uporabljajo za poročanje, lahko med drugim vključujejo naslednje:






  (a) | državo članico vložnico; |
| --- | --- | --- |

5.

Statistični podatki, ki se uporabljajo za poročanje, lahko med drugim vključujejo naslednje:

(a)

državo članico vložnico;

| (b) | državo članico prejemnico; |
| --- | --- |

(b)

državo članico prejemnico;

| (c) | vrsto sporočila; |
| --- | --- |

(c)

vrsto sporočila;

| (d) | oznako statusa odziva; |
| --- | --- |

(d)

oznako statusa odziva;

| (e) | datum in čas sporočil; |
| --- | --- |

(e)

datum in čas sporočil;

| (f) | odzivni čas.“; |
| --- | --- |

(f)

odzivni čas.“;

| (5) | v Prilogi VIII se točka 2.4 nadomesti z naslednjim:






  „2.4 | V vseh primerih se zahtevek za obvestilo o kršitvi in odziv na obvestilo o kršitvi potrdi s potrditvijo obvestil o kršitvah.“. |
| --- | --- | --- |

(5)

v Prilogi VIII se točka 2.4 nadomesti z naslednjim:

„2.4

---

SKLEPI

| 9.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/8

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1441

z dne 30. junija 2017

o shemi pomoči, ki jo je priglasila Poljska pod naslovom „shema pomoči za proizvajalce mleka“ (SA.45447 (2016/C) (ex 2016/N))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4359)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

po povabilu zainteresiranih strani k predložitvi ugotovitev v skladu z navedenim členom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Poljska je z dopisom z dne 23. maja 2016 v skladu s členom 108(3) PDEU priglasila shemo pomoči za proizvajalce mleka (v nadaljnjem besedilu: shema pomoči). |
| --- | --- |

(1)

Poljska je z dopisom z dne 23. maja 2016 v skladu s členom 108(3) PDEU priglasila shemo pomoči za proizvajalce mleka (v nadaljnjem besedilu: shema pomoči).

| (2) | Poljska je z dopisom z dne 1. junija 2016 podala dodatne informacije. Komisija je z dopisom z dne 11. julija 2016 zaprosila za dodatne informacije, ki so jih poljski organi podali v dopisu z dne 15. julija 2016. |
| --- | --- |

(2)

Poljska je z dopisom z dne 1. junija 2016 podala dodatne informacije. Komisija je z dopisom z dne 11. julija 2016 zaprosila za dodatne informacije, ki so jih poljski organi podali v dopisu z dne 15. julija 2016.

| (3) | Z dopisom z dne 16. septembra 2016 (1) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je Komisija Poljsko obvestila, da bo glede sheme pomoči sprožila postopek v skladu s členom 108(2) PDEU. V tem dopisu je Komisija tudi izrazila dvom o združljivosti sheme pomoči z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 16. septembra 2016 (1) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je Komisija Poljsko obvestila, da bo glede sheme pomoči sprožila postopek v skladu s členom 108(2) PDEU. V tem dopisu je Komisija tudi izrazila dvom o združljivosti sheme pomoči z notranjim trgom.

1

| (4) | Poljska je z dopisom z dne 12. oktobra 2016 sporočila informacije v zvezi s sklepom o začetku postopka. |
| --- | --- |

(4)

Poljska je z dopisom z dne 12. oktobra 2016 sporočila informacije v zvezi s sklepom o začetku postopka.

| (5) | Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj v enem mesecu predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(5)

Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj v enem mesecu predložijo svoje pripombe.

Uradnem listu Evropske unije

2

| (6) | Komisija od zainteresiranih strani ni prejela nobenih pripomb in je o tem obvestila Poljsko z dopisom z dne 13. januarja 2017. |
| --- | --- |

(6)

Komisija od zainteresiranih strani ni prejela nobenih pripomb in je o tem obvestila Poljsko z dopisom z dne 13. januarja 2017.

| (7) | Komisija je z dopisoma z dne 14. novembra 2016 in 13. januarja 2017 zaprosila Poljsko za dodatne informacije. Poljska je na ta dopisa odgovorila z dopisom z dne 20. januarja 2017. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z dopisoma z dne 14. novembra 2016 in 13. januarja 2017 zaprosila Poljsko za dodatne informacije. Poljska je na ta dopisa odgovorila z dopisom z dne 20. januarja 2017.

2.   OZADJE

OZADJE

| (8) | V sektorju mleka in mlečnih proizvodov je količinska omejitev proizvodnje (v nadaljnjem besedilu: sistem mlečnih kvot) že dolga leta bistven instrument tržne politike. Od uvedbe leta 1984 je bil sistem večkrat podaljšan, nazadnje 31. marca 2015 z Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov). Zadnje kvotno leto je bilo zato leto 2014/2015. Osrednji namen sistema mlečnih kvot je bil zmanjšati nesorazmerje med ponudbo in povpraševanjem na zadevnem trgu in iz tega nesorazmerja izhajajoče strukturne presežke ter na ta način doseči boljšo uravnoteženost trga. Dajatev se je uporabljala za količine mleka, zbranega ali prodanega za neposredno porabo, ki so presegale določen zajamčen prag. Plačale so jo države članice, ko je bila prekoračena nacionalna kvota. Države članice so morale Evropskemu kmetijskemu jamstvenemu skladu (EKJS) plačati dajatev, ki ustreza prekoračitvi njihove nacionalne kvote, zmanjšane za 1-odstotni pavšalni znesek, in sicer zaradi upoštevanja primerov stečaja ali dokončne nesposobnosti nekaterih proizvajalcev, da bi prispevali k plačilu dolgovane dajatve. Države članice so nato morale breme plačila porazdeliti med proizvajalce, ki so prispevali k prekoračitvi. Ti proizvajalci so bili dolžni zadevni državi članici plačati svoj prispevek k dajatvi zgolj zaradi dejstva, da so presegli svojo razpoložljivo količino (4). |
| --- | --- |

(8)

V sektorju mleka in mlečnih proizvodov je količinska omejitev proizvodnje (v nadaljnjem besedilu: sistem mlečnih kvot) že dolga leta bistven instrument tržne politike. Od uvedbe leta 1984 je bil sistem večkrat podaljšan, nazadnje 31. marca 2015 z Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov). Zadnje kvotno leto je bilo zato leto 2014/2015. Osrednji namen sistema mlečnih kvot je bil zmanjšati nesorazmerje med ponudbo in povpraševanjem na zadevnem trgu in iz tega nesorazmerja izhajajoče strukturne presežke ter na ta način doseči boljšo uravnoteženost trga. Dajatev se je uporabljala za količine mleka, zbranega ali prodanega za neposredno porabo, ki so presegale določen zajamčen prag. Plačale so jo države članice, ko je bila prekoračena nacionalna kvota. Države članice so morale Evropskemu kmetijskemu jamstvenemu skladu (EKJS) plačati dajatev, ki ustreza prekoračitvi njihove nacionalne kvote, zmanjšane za 1-odstotni pavšalni znesek, in sicer zaradi upoštevanja primerov stečaja ali dokončne nesposobnosti nekaterih proizvajalcev, da bi prispevali k plačilu dolgovane dajatve. Države članice so nato morale breme plačila porazdeliti med proizvajalce, ki so prispevali k prekoračitvi. Ti proizvajalci so bili dolžni zadevni državi članici plačati svoj prispevek k dajatvi zgolj zaradi dejstva, da so presegli svojo razpoložljivo količino (4).

3

4

| (9) | V kvotnem letu 2014/2015 je bila nacionalna kvota, dodeljena veleprodajnim dobaviteljem (proizvajalcem mleka) na Poljskem, prekoračena za 580,3 milijona kg, zaradi česar je bilo treba v proračun Unije plačati dajatev v višini 659,8 milijona PLN (približno 152,7 milijona eurov). Poljski proizvajalci mleka, ki so prekoračili svoje individualne kvote, so morali plačati dajatev za prekoračitev mlečne kvote po stopnji 90,98 PLN za 100 kg prekoračene količine. |
| --- | --- |

(9)

V kvotnem letu 2014/2015 je bila nacionalna kvota, dodeljena veleprodajnim dobaviteljem (proizvajalcem mleka) na Poljskem, prekoračena za 580,3 milijona kg, zaradi česar je bilo treba v proračun Unije plačati dajatev v višini 659,8 milijona PLN (približno 152,7 milijona eurov). Poljski proizvajalci mleka, ki so prekoračili svoje individualne kvote, so morali plačati dajatev za prekoračitev mlečne kvote po stopnji 90,98 PLN za 100 kg prekoračene količine.

| (10) | Marca 2015 je bila glede na nizke cene mleka in finančne težave v sektorju mleka Uredba Komisije (ES) št. 595/2004 (5) spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/517 (6), da bi zmanjšali finančno breme proizvajalcev, ki so morali plačati presežno dajatev v zvezi s kvotnim letom 2014/2015. |
| --- | --- |

(10)

Marca 2015 je bila glede na nizke cene mleka in finančne težave v sektorju mleka Uredba Komisije (ES) št. 595/2004 (5) spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/517 (6), da bi zmanjšali finančno breme proizvajalcev, ki so morali plačati presežno dajatev v zvezi s kvotnim letom 2014/2015.

5

6

| (11) | Poljska je na tej podlagi sprejela pravila, ki so zadevnim poljskim proizvajalcem mleka dovoljevala plačilo dajatve za prekoračitev mlečne kvote v treh obrokih (7). Prvi obrok v višini najmanj tretjine dolgovane dajatve so morali navedeni proizvajalci mleka plačati do 30. septembra 2015, naslednji znesek v višini najmanj tretjine skupne dajatve pa do 30. septembra 2016. Dajatev naj bi bila dokončno poravnana do 30. septembra 2017. Sistemi za obročno odplačevanje so bili uporabljeni v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (EU) št. 1408/2013 (8). |
| --- | --- |

(11)

Poljska je na tej podlagi sprejela pravila, ki so zadevnim poljskim proizvajalcem mleka dovoljevala plačilo dajatve za prekoračitev mlečne kvote v treh obrokih (7). Prvi obrok v višini najmanj tretjine dolgovane dajatve so morali navedeni proizvajalci mleka plačati do 30. septembra 2015, naslednji znesek v višini najmanj tretjine skupne dajatve pa do 30. septembra 2016. Dajatev naj bi bila dokončno poravnana do 30. septembra 2017. Sistemi za obročno odplačevanje so bili uporabljeni v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (EU) št. 1408/2013 (8).

7

8

| (12) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, je Poljska 23. maja 2016 Komisiji priglasila shemo pomoči, ki bi omogočala odpis preostale dajatve, ki jo dolgujejo proizvajalci mleka (v nadaljnjem besedilu: dolgovana dajatev) zaradi prekoračitve individualnih kvot v kvotnem letu 2014/2015. |
| --- | --- |

(12)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, je Poljska 23. maja 2016 Komisiji priglasila shemo pomoči, ki bi omogočala odpis preostale dajatve, ki jo dolgujejo proizvajalci mleka (v nadaljnjem besedilu: dolgovana dajatev) zaradi prekoračitve individualnih kvot v kvotnem letu 2014/2015.

3.   OPIS

OPIS

| (13) | Nacionalna pravna podlaga za shemo pomoči sta Sklep Sveta ministrov o uvedbi sheme pomoči za proizvajalce mleka (9) (v nadaljnjem besedilu: sklep Sveta ministrov) in Zakon o javnih financah (10). |
| --- | --- |

(13)

Nacionalna pravna podlaga za shemo pomoči sta Sklep Sveta ministrov o uvedbi sheme pomoči za proizvajalce mleka (9) (v nadaljnjem besedilu: sklep Sveta ministrov) in Zakon o javnih financah (10).

9

10

| (14) | Minister za kmetijstvo in razvoj podeželja lahko v skladu s sklepom Sveta ministrov po vložitvi vloge s strani proizvajalca mleka izda sklep o odobritvi celotnega ali delnega odpisa dolgovane dajatve. |
| --- | --- |

(14)

Minister za kmetijstvo in razvoj podeželja lahko v skladu s sklepom Sveta ministrov po vložitvi vloge s strani proizvajalca mleka izda sklep o odobritvi celotnega ali delnega odpisa dolgovane dajatve.

| (15) | V skladu s sklepom Sveta ministrov je mogoče odobriti pomoč proizvajalcem mleka, ki:






  (a) | so srednja in mala podjetja ter |
| --- | --- | --- |

(15)

V skladu s sklepom Sveta ministrov je mogoče odobriti pomoč proizvajalcem mleka, ki:

(a)

so srednja in mala podjetja ter

| (b) | so v kvotnem letu 2014/2015 dali na trg količino mleka ali mlečnih proizvodov, ki je presegla individualno kvoto, ki je bila na voljo na določen dan v letu, in sicer na dan 31. marca 2015, ter bi morali plačati dajatev, določeno v uredbi o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, in |
| --- | --- |

(b)

so v kvotnem letu 2014/2015 dali na trg količino mleka ali mlečnih proizvodov, ki je presegla individualno kvoto, ki je bila na voljo na določen dan v letu, in sicer na dan 31. marca 2015, ter bi morali plačati dajatev, določeno v uredbi o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, in

| (c) | so plačali prvi obrok dolgovane dajatve in |
| --- | --- |

(c)

so plačali prvi obrok dolgovane dajatve in

| (d) | izpolnjujejo pogoje za odpis proračunskih terjatev iz členov 56 in 57 Zakona o javnih financah; odpis bo torej možen, če:






  (i) | je fizična oseba umrla, ne da bi zapustila premoženje, oziroma če je zapustila premoženje, na katerem zaradi posebnih določb ni možna izterjava, oziroma je zapustila predmete za vsakdanjo gospodinjsko rabo v skupni vrednosti največ 6 000 PLN; |
| --- | --- | --- |

(d)

izpolnjujejo pogoje za odpis proračunskih terjatev iz členov 56 in 57 Zakona o javnih financah; odpis bo torej možen, če:

(i)

je fizična oseba umrla, ne da bi zapustila premoženje, oziroma če je zapustila premoženje, na katerem zaradi posebnih določb ni možna izterjava, oziroma je zapustila predmete za vsakdanjo gospodinjsko rabo v skupni vrednosti največ 6 000 PLN;

| (ii) | je bila pravna oseba izbrisana iz ustreznega registra pravnih oseb in v času izbrisa ni imela premoženja, iz katerega bi bilo mogoče izterjati dolgovano dajatev, obveznost proračunske terjatve pa ni bila z zakonom prenesena na tretjo osebo; |
| --- | --- |

(ii)

je bila pravna oseba izbrisana iz ustreznega registra pravnih oseb in v času izbrisa ni imela premoženja, iz katerega bi bilo mogoče izterjati dolgovano dajatev, obveznost proračunske terjatve pa ni bila z zakonom prenesena na tretjo osebo;

| (iii) | je mogoče utemeljeno domnevati, da znesek, izterjan v postopku izterjave, ne bo presegel stroškov poskusa izterjave in izvršbe dolgovane dajatve, ali pa postopek izvršbe ni bil uspešen; |
| --- | --- |

(iii)

je mogoče utemeljeno domnevati, da znesek, izterjan v postopku izterjave, ne bo presegel stroškov poskusa izterjave in izvršbe dolgovane dajatve, ali pa postopek izvršbe ni bil uspešen;

| (iv) | je bila likvidirana organizacijska enota, ki ni bila pravna oseba; |
| --- | --- |

(iv)

je bila likvidirana organizacijska enota, ki ni bila pravna oseba;

| (v) | je to v bistvenem interesu dolžnika ali v javnem interesu; |
| --- | --- |

(v)

je to v bistvenem interesu dolžnika ali v javnem interesu;

| (vi) | je to upravičeno iz socialnih ali gospodarskih razlogov, zlasti glede na dolžnikovo plačilno sposobnost in upravičen interes državne blagajne. |
| --- | --- |

(vi)

je to upravičeno iz socialnih ali gospodarskih razlogov, zlasti glede na dolžnikovo plačilno sposobnost in upravičen interes državne blagajne.

| (16) | Pomoč se lahko v skladu s sklepom Sveta ministrov odobri z učinkom od dne, na katerega Komisija izda pozitivni sklep o združljivosti sheme pomoči z notranjim trgom, do 31. oktobra 2017. |
| --- | --- |

(16)

Pomoč se lahko v skladu s sklepom Sveta ministrov odobri z učinkom od dne, na katerega Komisija izda pozitivni sklep o združljivosti sheme pomoči z notranjim trgom, do 31. oktobra 2017.

4.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA NA PODLAGI ČLENA 108(2) PDEU

RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA NA PODLAGI ČLENA 108(2) PDEU

| (17) | V skladu z oceno, ki jo je Komisija podala v sklepu o začetku postopka, so bili izpolnjeni vsi pogoji za obstoj pomoči, določene v členu 107(1) PDEU (uvodne izjave 28 do 33 v sklepu o začetku postopka). |
| --- | --- |

(17)

V skladu z oceno, ki jo je Komisija podala v sklepu o začetku postopka, so bili izpolnjeni vsi pogoji za obstoj pomoči, določene v členu 107(1) PDEU (uvodne izjave 28 do 33 v sklepu o začetku postopka).

| (18) | Glede združljivosti z notranjim trgom je Komisija ugotovila, da pomoč ni upravičena niti do uporabe odstopanj iz člena 107(2)(a) (b) in (c) niti do uporabe odstopanj iz člena 107(3)(a), (b) in (d) PDEU (uvodni izjavi 35 in 36 sklepa o začetku postopka). |
| --- | --- |

(18)

Glede združljivosti z notranjim trgom je Komisija ugotovila, da pomoč ni upravičena niti do uporabe odstopanj iz člena 107(2)(a) (b) in (c) niti do uporabe odstopanj iz člena 107(3)(a), (b) in (d) PDEU (uvodni izjavi 35 in 36 sklepa o začetku postopka).

| (19) | Komisija je poleg tega dvomila o tem, da bi se lahko uporabil člen 107(3)(c) PDEU, saj ni bilo videti, da bi pomoč ustrezala kateri od kategorij, predvidenih v pravilih o državni pomoči, ki se uporabljajo v kmetijskem sektorju, tj. v Uredbi Komisije (EU) št. 702/2014 (11), Smernicah Evropske unije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za obdobje od 2014 do 2020 (12) (v nadaljnjem besedilu: kmetijske smernice), Smernicah o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (13) (v nadaljnjem besedilu: smernice o reševanju in prestrukturiranju) ali Uredbi (EU) št. 1408/2013 (uvodne izjave 37 do 39 in 48 do 49 sklepa o začetku postopka). Poleg tega ni bilo videti, da bi pomoč pospeševala razvoj sektorja mleka v smislu člena 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je poleg tega dvomila o tem, da bi se lahko uporabil člen 107(3)(c) PDEU, saj ni bilo videti, da bi pomoč ustrezala kateri od kategorij, predvidenih v pravilih o državni pomoči, ki se uporabljajo v kmetijskem sektorju, tj. v Uredbi Komisije (EU) št. 702/2014 (11), Smernicah Evropske unije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za obdobje od 2014 do 2020 (12) (v nadaljnjem besedilu: kmetijske smernice), Smernicah o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (13) (v nadaljnjem besedilu: smernice o reševanju in prestrukturiranju) ali Uredbi (EU) št. 1408/2013 (uvodne izjave 37 do 39 in 48 do 49 sklepa o začetku postopka). Poleg tega ni bilo videti, da bi pomoč pospeševala razvoj sektorja mleka v smislu člena 107(3)(c) PDEU.

11

12

13

| (20) | V sklepu o začetku postopka je bilo navedeno tudi, da se je shema pomoči izkazala za kršitev določb uredbe o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, ki urejajo dajatev na mleko (uvodne izjave 40 do 47 sklepa o začetku postopka). |
| --- | --- |

(20)

V sklepu o začetku postopka je bilo navedeno tudi, da se je shema pomoči izkazala za kršitev določb uredbe o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, ki urejajo dajatev na mleko (uvodne izjave 40 do 47 sklepa o začetku postopka).

5.   PRIPOMBE POLJSKE

PRIPOMBE POLJSKE

| (21) | Poljska ni podala nobenih pripomb, s katerimi bi razrešila dvome, izražene ob začetku formalnega postopka preiskave. Vendar pa je v dopisih z dne 12. oktobra 2016 in 20. januarja 2017 pojasnila, da se pomoč na Poljskem ne izvaja in da se tudi ne bo izvajala, saj ni pozitivnega sklepa Komisije (prim. uvodno izjavo 16). |
| --- | --- |

(21)

Poljska ni podala nobenih pripomb, s katerimi bi razrešila dvome, izražene ob začetku formalnega postopka preiskave. Vendar pa je v dopisih z dne 12. oktobra 2016 in 20. januarja 2017 pojasnila, da se pomoč na Poljskem ne izvaja in da se tudi ne bo izvajala, saj ni pozitivnega sklepa Komisije (prim. uvodno izjavo 16).

6.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (22) | Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb. |
| --- | --- |

(22)

Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb.

7.   OCENA OBSTOJA DRŽAVNE POMOČI

OCENA OBSTOJA DRŽAVNE POMOČI

| (23) | Člen 107(1) PDEU določa, da „[r]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(23)

Člen 107(1) PDEU določa, da „[r]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (24) | Da se ukrep šteje za pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (i) ukrep je mogoče pripisati državi in se financira z državnimi sredstvi; (ii) prejemniku mora dodeliti prednost; (iii) ta prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in prizadeva trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(24)

Da se ukrep šteje za pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (i) ukrep je mogoče pripisati državi in se financira z državnimi sredstvi; (ii) prejemniku mora dodeliti prednost; (iii) ta prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in prizadeva trgovino med državami članicami.

Pomoč, ki jo dodeli država, oziroma pomoč iz državnih sredstev

Pomoč, ki jo dodeli država, oziroma pomoč iz državnih sredstev

| (25) | Shema pomoči omogoča odpis dolgovane dajatve. Izhaja iz nacionalnih določb, torej jo je mogoče pripisati državi. Poleg tega se financira iz državnega proračuna v smislu, da je Poljska že plačala dajatev EKJS, zdaj pa se poljska država z odpisom dolgovane dajatve odreka prihodkom, ki bi jih bilo mogoče uporabiti v druge namene. Odpoved prihodkom, ki bi bili sicer plačani državi, pomeni prenos državnih sredstev (14). |
| --- | --- |

(25)

Shema pomoči omogoča odpis dolgovane dajatve. Izhaja iz nacionalnih določb, torej jo je mogoče pripisati državi. Poleg tega se financira iz državnega proračuna v smislu, da je Poljska že plačala dajatev EKJS, zdaj pa se poljska država z odpisom dolgovane dajatve odreka prihodkom, ki bi jih bilo mogoče uporabiti v druge namene. Odpoved prihodkom, ki bi bili sicer plačani državi, pomeni prenos državnih sredstev (14).

14

Selektivna prednost/podjetja

Selektivna prednost/podjetja

| (26) | Možni upravičenci sheme pomoči so nekatera kmetijska gospodarstva na Poljskem, ki proizvajajo mleko (uvodna izjava 15) (15). |
| --- | --- |

(26)

Možni upravičenci sheme pomoči so nekatera kmetijska gospodarstva na Poljskem, ki proizvajajo mleko (uvodna izjava 15) (15).

15

| (27) | Prednost v smislu člena 107(1) PDEU je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi moglo pridobiti pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (16). Da bi ukrep pomenil državno pomoč, mora upravičencu nuditi ugodnost oprostitve dajatev, ki bi običajno bremenile njegov proračun. |
| --- | --- |

(27)

Prednost v smislu člena 107(1) PDEU je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi moglo pridobiti pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (16). Da bi ukrep pomenil državno pomoč, mora upravičencu nuditi ugodnost oprostitve dajatev, ki bi običajno bremenile njegov proračun.

16

| (28) | V nedavni sodni praksi, in sicer sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-538/11, Kraljevina Belgija/Evropska komisija, je bilo ponovno poudarjeno, da „pojem obveznosti, ki običajno bremenijo proračun podjetja, med drugim zajema dodatne stroške, ki jih morajo podjetja nositi zaradi obveznosti, ki izhajajo iz zakonskih in drugih predpisov ali pogodb, ki veljajo za določeno gospodarsko dejavnost“ (17). |
| --- | --- |

(28)

V nedavni sodni praksi, in sicer sodbi Splošnega sodišča v zadevi T-538/11, Kraljevina Belgija/Evropska komisija, je bilo ponovno poudarjeno, da „pojem obveznosti, ki običajno bremenijo proračun podjetja, med drugim zajema dodatne stroške, ki jih morajo podjetja nositi zaradi obveznosti, ki izhajajo iz zakonskih in drugih predpisov ali pogodb, ki veljajo za določeno gospodarsko dejavnost“ (17).

17

| (29) | Stroški, kot je v tem primeru dajatev na mleko, so odhodki, ki jih mora proizvajalec mleka pokriti iz svojega proračuna v okviru običajne poslovne dejavnosti. Obveznost plačila dajatve na mleko izhaja iz uredbe o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in nacionalnih predpisov o organizaciji trga mleka in mlečnih proizvodov (glej uvodne izjave 8 do 10). Če so nekatera podjetja v celoti ali deloma oproščena takih odhodkov, so deležna ugodnosti. |
| --- | --- |

(29)

Stroški, kot je v tem primeru dajatev na mleko, so odhodki, ki jih mora proizvajalec mleka pokriti iz svojega proračuna v okviru običajne poslovne dejavnosti. Obveznost plačila dajatve na mleko izhaja iz uredbe o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in nacionalnih predpisov o organizaciji trga mleka in mlečnih proizvodov (glej uvodne izjave 8 do 10). Če so nekatera podjetja v celoti ali deloma oproščena takih odhodkov, so deležna ugodnosti.

| (30) | Komisija zato meni, da daje dajatev na mleko proizvajalcem mleka selektivno prednost. |
| --- | --- |

(30)

Komisija zato meni, da daje dajatev na mleko proizvajalcem mleka selektivno prednost.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (31) | V skladu s sodno prakso Sodišča okrepitev konkurenčnega položaja podjetja po dodelitvi državne pomoči na splošno povzroča izkrivljanje konkurence v škodo drugih konkurenčnih podjetij, ki te pomoči ne prejemajo (18). Pomoč podjetju, ki posluje na trgu, odprtem za trgovanje v Uniji, bi lahko prizadela trgovino med državami članicami (19). Znotraj Unije poteka obsežna trgovina s kmetijskimi proizvodi, tudi z mlekom (20), Poljska pa je ena največjih proizvajalk mleka v Uniji (21). |
| --- | --- |

(31)

V skladu s sodno prakso Sodišča okrepitev konkurenčnega položaja podjetja po dodelitvi državne pomoči na splošno povzroča izkrivljanje konkurence v škodo drugih konkurenčnih podjetij, ki te pomoči ne prejemajo (18). Pomoč podjetju, ki posluje na trgu, odprtem za trgovanje v Uniji, bi lahko prizadela trgovino med državami članicami (19). Znotraj Unije poteka obsežna trgovina s kmetijskimi proizvodi, tudi z mlekom (20), Poljska pa je ena največjih proizvajalk mleka v Uniji (21).

18

19

20

21

| (32) | Namen sheme pomoči, ocenjene v tem sklepu, je podpora dejavnostim v kmetijskem sektorju, zlasti dejavnostim mlekarn. V zvezi s proizvodi mlekarn poteka trgovina znotraj Unije, kot je opisano zgoraj. Komisija zato meni, da zadevna shema prizadeva trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(32)

Namen sheme pomoči, ocenjene v tem sklepu, je podpora dejavnostim v kmetijskem sektorju, zlasti dejavnostim mlekarn. V zvezi s proizvodi mlekarn poteka trgovina znotraj Unije, kot je opisano zgoraj. Komisija zato meni, da zadevna shema prizadeva trgovino med državami članicami.

| (33) | Ob upoštevanju obsežne trgovine s kmetijskimi proizvodi je mogoče zato izhajati iz tega, da zadevna shema izkrivlja konkurenco ali bi jo lahko izkrivljala in da prizadeva trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(33)

Ob upoštevanju obsežne trgovine s kmetijskimi proizvodi je mogoče zato izhajati iz tega, da zadevna shema izkrivlja konkurenco ali bi jo lahko izkrivljala in da prizadeva trgovino med državami članicami.

Sklepne ugotovitve o prisotnosti pomoči

Sklepne ugotovitve o prisotnosti pomoči

| (34) | Zato je mogoče ugotoviti, da zadevna shema pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(34)

Zato je mogoče ugotoviti, da zadevna shema pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

8.   OCENA ZAKONITOSTI POMOČI

OCENA ZAKONITOSTI POMOČI

| (35) | Države članice morajo v skladu s členom 108(3) PDEU Komisijo obvestiti o kakršnem koli načrtu za dodelitev pomoči in take pomoči ne smejo izvajati, dokler je Komisija ne odobri kot združljive (obveznost mirovanja). |
| --- | --- |

(35)

Države članice morajo v skladu s členom 108(3) PDEU Komisijo obvestiti o kakršnem koli načrtu za dodelitev pomoči in take pomoči ne smejo izvajati, dokler je Komisija ne odobri kot združljive (obveznost mirovanja).

| (36) | Shema pomoči je bila Komisiji priglašena 23. maja 2016 in se ni izvajala. Zato je Poljska spoštovala obveznost iz člena 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(36)

Shema pomoči je bila Komisiji priglašena 23. maja 2016 in se ni izvajala. Zato je Poljska spoštovala obveznost iz člena 108(3) PDEU.

9.   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI

OCENA ZDRUŽLJIVOSTI

| (37) | V delu, v katerem shema pomoči pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba njeno združljivost oceniti ob upoštevanju upoštevnih pravil o državni pomoči na področju kmetijstva. V skladu z ustaljeno sodno prakso je dokazno breme za to, da je ukrep združljiv z notranjim trgom, na strani države članice (22). Komisija poudarja, da poljski organi niso predstavili nobenih informacij, iz katerih bi bilo razvidno, zakaj naj bi se shema pomoči štela za združljivo z notranjim trgom na podlagi katerega od instrumentov Komisije o državni pomoči, zlasti takih, kot so tisti, ki so navedeni v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(37)

V delu, v katerem shema pomoči pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba njeno združljivost oceniti ob upoštevanju upoštevnih pravil o državni pomoči na področju kmetijstva. V skladu z ustaljeno sodno prakso je dokazno breme za to, da je ukrep združljiv z notranjim trgom, na strani države članice (22). Komisija poudarja, da poljski organi niso predstavili nobenih informacij, iz katerih bi bilo razvidno, zakaj naj bi se shema pomoči štela za združljivo z notranjim trgom na podlagi katerega od instrumentov Komisije o državni pomoči, zlasti takih, kot so tisti, ki so navedeni v nadaljevanju.

22

| (38) | Kot navedeno že v sklepu o začetku postopka, ocenjevana shema pomoči ne ustreza nobeni od kategorij iz kmetijskih smernic ali Uredbe (EU) št. 702/2014. Ker Poljska ni podala ustreznih pripomb, Komisija ugotavlja, da so se njeni dvomi glede možnosti uporabe kmetijskih smernic in Uredbe (EU) št. 702/2014 potrdili. |
| --- | --- |

(38)

Kot navedeno že v sklepu o začetku postopka, ocenjevana shema pomoči ne ustreza nobeni od kategorij iz kmetijskih smernic ali Uredbe (EU) št. 702/2014. Ker Poljska ni podala ustreznih pripomb, Komisija ugotavlja, da so se njeni dvomi glede možnosti uporabe kmetijskih smernic in Uredbe (EU) št. 702/2014 potrdili.

| (39) | Kot je bilo navedeno že v sklepu o začetku postopka, pomoč v okviru ocenjevane sheme tudi ne izpolnjuje meril za pomoč podjetjem v težavah v smislu smernic o reševanju in prestrukturiranju. Ker Poljska ni podala ustreznih pripomb, Komisija ugotavlja, da so se njeni dvomi glede možnosti uporabe smernic o reševanju in prestrukturiranju potrdili. |
| --- | --- |

(39)

Kot je bilo navedeno že v sklepu o začetku postopka, pomoč v okviru ocenjevane sheme tudi ne izpolnjuje meril za pomoč podjetjem v težavah v smislu smernic o reševanju in prestrukturiranju. Ker Poljska ni podala ustreznih pripomb, Komisija ugotavlja, da so se njeni dvomi glede možnosti uporabe smernic o reševanju in prestrukturiranju potrdili.

| (40) | Ker Poljska ni podala nobenih pripomb v zvezi s pomočjo de minimis, Komisija ugotavlja, da so se njeni dvomi glede možnosti uporabe Uredbe (EU) št. 1408/2013 potrdili. |
| --- | --- |

(40)

Ker Poljska ni podala nobenih pripomb v zvezi s pomočjo de minimis, Komisija ugotavlja, da so se njeni dvomi glede možnosti uporabe Uredbe (EU) št. 1408/2013 potrdili.

de minimis

| (41) | Poljska se je v svoji priglasitvi sklicevala na točko 30 kmetijskih smernic. V skladu s točko 30 kmetijskih smernic Komisija vse ukrepe pomoči, ki niso vključeni v te smernice ali v druga zadevna pravila o državni pomoči, oceni za vsak primer posebej na podlagi člena 107(3) PDEU, pri čemer upošteva pravila iz členov 107, 108 in 109 PDEU, skupno kmetijsko politiko in smiselno tudi kmetijske smernice, če je to mogoče. Države članice, ki priglasijo pomoč, ki ni vključena v področje uporabe kmetijskih smernic, morajo dokazati, da zadevna pomoč izpolnjuje skupna načela ocenjevanja, določena v poglavju 3 dela I kmetijskih smernic. Komisija takšne ukrepe odobri le, če pozitivni prispevek k razvoju sektorja jasno prevlada nad tveganji za izkrivljanje konkurence na notranjem trgu in vplivanje na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(41)

Poljska se je v svoji priglasitvi sklicevala na točko 30 kmetijskih smernic. V skladu s točko 30 kmetijskih smernic Komisija vse ukrepe pomoči, ki niso vključeni v te smernice ali v druga zadevna pravila o državni pomoči, oceni za vsak primer posebej na podlagi člena 107(3) PDEU, pri čemer upošteva pravila iz členov 107, 108 in 109 PDEU, skupno kmetijsko politiko in smiselno tudi kmetijske smernice, če je to mogoče. Države članice, ki priglasijo pomoč, ki ni vključena v področje uporabe kmetijskih smernic, morajo dokazati, da zadevna pomoč izpolnjuje skupna načela ocenjevanja, določena v poglavju 3 dela I kmetijskih smernic. Komisija takšne ukrepe odobri le, če pozitivni prispevek k razvoju sektorja jasno prevlada nad tveganji za izkrivljanje konkurence na notranjem trgu in vplivanje na trgovino med državami članicami.

| (42) | V primerih pomoči iz člena 107(3) PDEU ima Komisija široko diskrecijsko pravico (23). |
| --- | --- |

(42)

V primerih pomoči iz člena 107(3) PDEU ima Komisija široko diskrecijsko pravico (23).

23

| (43) | V členu 107(3) PDEU so predvidene štiri vrste primerov, v katerih se državna pomoč lahko šteje za združljivo s skupnim trgom. Komisija meni, da odstopanj iz člena 107(3)(a), (b) in (d) PDEU v tem primeru ni mogoče uporabiti, ker zadevna pomoč ni namenjena niti za pospeševanje gospodarskega razvoja območja, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, niti za pospeševanje izvedbe projektov skupnega evropskega interesa ali odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države, niti za pospeševanje kulture ali ohranjanje kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(43)

V členu 107(3) PDEU so predvidene štiri vrste primerov, v katerih se državna pomoč lahko šteje za združljivo s skupnim trgom. Komisija meni, da odstopanj iz člena 107(3)(a), (b) in (d) PDEU v tem primeru ni mogoče uporabiti, ker zadevna pomoč ni namenjena niti za pospeševanje gospodarskega razvoja območja, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, niti za pospeševanje izvedbe projektov skupnega evropskega interesa ali odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države, niti za pospeševanje kulture ali ohranjanje kulturne dediščine.

| (44) | V skladu s členom 107(3)(c) PDEU se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s členom 107(3)(c) PDEU se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (45) | Da bi bila pomoč združljiva s členom 107(3)(c) PDEU, mora biti njen cilj v skupnem interesu. V tem pogledu mora biti pomoč v kmetijskem sektorju zlasti v skladu s pravili o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov. Če obstajajo pravila o skupni ureditvi trga na določenem področju, države članice ne smejo sprejemati ukrepov, ki bi lahko to ureditev trga omajali ali uvedli izjeme (24). |
| --- | --- |

(45)

Da bi bila pomoč združljiva s členom 107(3)(c) PDEU, mora biti njen cilj v skupnem interesu. V tem pogledu mora biti pomoč v kmetijskem sektorju zlasti v skladu s pravili o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov. Če obstajajo pravila o skupni ureditvi trga na določenem področju, države članice ne smejo sprejemati ukrepov, ki bi lahko to ureditev trga omajali ali uvedli izjeme (24).

24

| (46) | V sektorju mleka in mlečnih izdelkov so pravila določena v uredbi o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in Uredbi (ES) št. 595/2004. V Uredbi (ES) št. 595/2004 so določena podrobna pravila za uvedbo dajatve na mleko in mlečne proizvode, med drugim tudi glede plačila dajatve. V skladu s spremembo, uvedeno z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/517, lahko države članice sklenejo, da se znesek dolgovane dajatve za dvanajstmesečno obdobje, ki začne teči s 1. aprilom 2014, plača do 30. septembra 2017 v treh letnih obrokih brez obresti. Uredba o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov ne določa nobenih drugih izjem glede plačila dajatve. Poljska je navedeno dovoljenje izkoristila z uporabo pomoči de minimis. Sedanja shema pomoči poleg tega omogoča odpis dajatve (drugega in tretjega obroka) za kmete, ki so prekoračili razpoložljivo količino in so v skladu s pravili o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov dolžni plačati dajatev Poljski. Izvzetje nekaterih poljskih proizvajalcev mleka iz obveznosti plačila dajatve bi omajalo sistem kvot in izkrivljalo konkurenco s tistimi proizvajalci, ki so svoje kvote spoštovali, in tistimi, ki so plačali svoje individualne zneske dajatve (25). |
| --- | --- |

(46)

V sektorju mleka in mlečnih izdelkov so pravila določena v uredbi o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in Uredbi (ES) št. 595/2004. V Uredbi (ES) št. 595/2004 so določena podrobna pravila za uvedbo dajatve na mleko in mlečne proizvode, med drugim tudi glede plačila dajatve. V skladu s spremembo, uvedeno z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/517, lahko države članice sklenejo, da se znesek dolgovane dajatve za dvanajstmesečno obdobje, ki začne teči s 1. aprilom 2014, plača do 30. septembra 2017 v treh letnih obrokih brez obresti. Uredba o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov ne določa nobenih drugih izjem glede plačila dajatve. Poljska je navedeno dovoljenje izkoristila z uporabo pomoči de minimis. Sedanja shema pomoči poleg tega omogoča odpis dajatve (drugega in tretjega obroka) za kmete, ki so prekoračili razpoložljivo količino in so v skladu s pravili o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov dolžni plačati dajatev Poljski. Izvzetje nekaterih poljskih proizvajalcev mleka iz obveznosti plačila dajatve bi omajalo sistem kvot in izkrivljalo konkurenco s tistimi proizvajalci, ki so svoje kvote spoštovali, in tistimi, ki so plačali svoje individualne zneske dajatve (25).

de minimis

25

| (47) | Komisija na podlagi tega meni, da odpis dajatve na mleko ni združljiv z uredbo o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in Uredbo (ES) št. 595/2004 in da zato ni združljiv s pravili o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov glede sistema mlečnih kvot. |
| --- | --- |

(47)

Komisija na podlagi tega meni, da odpis dajatve na mleko ni združljiv z uredbo o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in Uredbo (ES) št. 595/2004 in da zato ni združljiv s pravili o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov glede sistema mlečnih kvot.

| (48) | Odpis dajatve na mleko je zgolj instrument za izboljšanje finančnega položaja podjetij, ki pa nikakor ne prispeva k razvoju sektorja ali izpolnjuje cilja v skupnem interesu, in ni združljiv s pravili o skupni ureditvi trga. |
| --- | --- |

(48)

Odpis dajatve na mleko je zgolj instrument za izboljšanje finančnega položaja podjetij, ki pa nikakor ne prispeva k razvoju sektorja ali izpolnjuje cilja v skupnem interesu, in ni združljiv s pravili o skupni ureditvi trga.

| (49) | Če ukrep državne pomoči poleg tega neizogibno pomeni kršitev prava EU, pomoči ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom (26). |
| --- | --- |

(49)

Če ukrep državne pomoči poleg tega neizogibno pomeni kršitev prava EU, pomoči ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom (26).

26

| (50) | Iz tega sledi, da sheme pomoči ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(50)

Iz tega sledi, da sheme pomoči ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom.

Sklepna ugotovitev o združljivosti

Sklepna ugotovitev o združljivosti

| (51) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da je priglašena shema pomoči državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(51)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da je priglašena shema pomoči državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (52) | Shema pomoči se ni izvajala (uvodna izjava 21), zato izterjava državne pomoči ni potrebna – |
| --- | --- |

(52)

Shema pomoči se ni izvajala (uvodna izjava 21), zato izterjava državne pomoči ni potrebna –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Shema pomoči za proizvajalce mleka, ki jo je Poljska priglasila 23. maja 2016, je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Ta državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom. Zato poljski organi te pomoči ne smejo izvajati.

Člen 2

Poljska v dveh mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu obvesti Komisijo o sprejetih ukrepih za uskladitev s Sklepom.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 30. junija 2017

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  C(2016) 5770 final.

1

(2)  
  UL C 406, 4.11.2016, str. 86.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

3

(4)  Na Poljskem je bila ta obveznost določena v Zakonu o organizaciji trga mleka in mlečnih proizvodov z dne 20. aprila 2004 (Uradni list 2004, št. 93, objava 897, kakor je bil pozneje spremenjen).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 595/2004 z dne 30. marca 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (UL L 94, 31.3.2004, str. 22).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/517 z dne 26. marca 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 595/2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (UL L 82, 27.3.2015, str. 73).

6

(7)  Odlok Sveta ministrov z dne 29. julija 2015 o razdelitvi dajatve, ki jo dolgujejo proizvajalci mleka zaradi prekoračitve individualnih kvot v kvotnem letu 2014/2015, na obroke s strani Agencije za kmetijski trg (Uradni list 2015, objava 1105) (Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 29 lipca 2015 r. w sprawie realizacji przez Agencję Rynku Rolnego zadania polegającego na rozkładaniu na raty opłaty należnej od producentów mleka za przekroczenie kwot indywidualnych w roku kwotowym 2014/2015, Dz. U. 2015, poz. 1105).

7

Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 29 lipca 2015 r. w sprawie realizacji przez Agencję Rynku Rolnego zadania polegającego na rozkładaniu na raty opłaty należnej od producentów mleka za przekroczenie kwot indywidualnych w roku kwotowym 2014/2015, Dz. U. 2015, poz. 1105

(8)  Uredba Komisije (EU) št. 1408/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v kmetijskem sektorju (UL L 352, 24.12.2013, str. 9).

8

de minimis

(9)  Sklep Sveta ministrov z dne 19. maja 2016 o uvedbi sheme pomoči za proizvajalce mleka (Uchwała Rady Ministrów z dnia 19 maja 2016 r. w sprawie ustanowienia programu pomocy producentom mleka).

9

Uchwała Rady Ministrów z dnia 19 maja 2016 r. w sprawie ustanowienia programu pomocy producentom mleka

(10)  Zakon o javnih financah z dne 27. avgusta 2009 (Uradni list 2013, objava 885, kakor je bil pozneje spremenjen) (Ustawa z dnia 27 sierpnia 2009 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2013 r., poz. 885, z późn. zm.)).

10

Ustawa z dnia 27 sierpnia 2009 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2013 r., poz. 885, z późn. zm.)

(11)  Uredba Komisije (EU) št. 702/2014 z dne 25. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 193, 1.7.2014, str. 1).

11

(12)  
  UL C 204, 1.7.2014, str. 1.

12

(13)  
  UL C 249, 31.7.2014, str. 1.

13

(14)  Glej sodbo v zadevi Francija/Ladbroke Racing Ltd in Komisija, C-83/98 P, EU:C:2000:248, točke 48 do 51.

14

(15)  Komisija je v sklepu o začetku postopka (uvodna izjava 31, opomba 8) izrazila dvome predvsem glede verjetnosti, da bodo nekateri upravičenci dejansko izkoristili pomoč. Toda poljski organi niso podali nobenih informacij, s pomočjo katerih bi lahko Komisija razčistila dvome.

15

(16)  Glej sodbo v zadevah SFEI in drugi, C-39/94, EU:C:1996:285, točka 60; Španija/Komisija, C-342/96, EU:C:1999:210, točka 41.

16

(17)  EU:T:2015:188, točka 76.

17

(18)  Glej sodbo v zadevi Philip Morris Holland BV/Komisija, C-730/79, EU:C:1980:209, točki 11 in 12.

18

(19)  Glej zlasti sodbo Sodišča v zadevi Francoska republika/Komisija, C-102/87, EU:C:1988:391, točka 19.

19

(20)  Leta 2015 je trgovina znotraj Unije znašala več kot 4,5 milijarde EUR za mleko in več kot 28 milijard EUR za vse mlečne izdelke. Vir: Eurostat.

20

Vir:

(21)  Leta 2015 je bila Poljska peta največja proizvajalka kravjega mleka v Uniji, saj je proizvedla več kot 10 milijonov ton mleka. Vir: Eurostat.

21

Vir:

(22)  Glej sodbo v zadevi Italija/Komisija, C-364/90, EU:C:1993:157, točka 20; Freistaat Sachsen in drugi/Komisija, združeni zadevi T-132/96 in T-143/96, EU:T:1999:326, točka 140; Italija/Komisija, C-372/97, EU:C:2004:234, točka 81.

22

(23)  Glej npr. sodbo v zadevah SFEI in drugi, C-39/94, EU:C:1996:285, točka 36; Vlaamse Gewest/Komisija, T-214/95, EU:T:1998:77, točka 86.

23

(24)  Glej npr. sodbo v zadevi Francija/Komisija, C-456/00, EU:C:2002:753, točke 30 do 33.

24

(25)  Proti Italiji trenutno poteka postopek za ugotavljanje kršitev zaradi neizterjave dajatev za mleko, ki jih dolgujejo italijanski proizvajalci (zadeva C-433/15).

25

(26)  Glej na primer sodbe v zadevah Nemčija/Komisija, C-156/98, EU:C:2000:467, točka 78, in Régie Networks/Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, EU:C:2008:764, točke 94 do 116.

26

---