# Europos Sąjungos L 209/2017

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 209 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 60 metai2017m. rugpjūčio 12d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 209

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

60 metai2017m. rugpjūčio 12d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2017 m. birželio 2 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1464, kuriuo dėl prekybos lengvatų, suteiktų Kosovui įsigaliojus Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimui, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 (
  *1
  ) | 1 |
| | * | 2017 m. rugpjūčio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1465 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 5 |
| | * | 2017 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1466, kuriuo leidžiama pradėti naudoti Kosovo kilmės vyno Sąjungos tarifines kvotas ir nustatoma jų administravimo tvarka (
  *1
  ) | 8 |
| | * | 2017 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1467, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1255/2010 nuostatos dėl jaučių jauniklių mėsos produktų, kurių kilmės šalis – Kosovas, importo tarifinių kvotų (
  *1
  ) | 13 |
| | * | 2017 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1468, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 354/2011 dėl leidimo naudoti tam tikrų Bosnijos ir Hercegovinos kilmės žuvų ir žuvininkystės produktų Sąjungos tarifines kvotas ir jų administravimo | 15 |
| | * | 2017 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1469, kuriuo nustatomas standartinis draudimo produkto informacinio dokumento pateikimo formatas (
  1
  ) | 19 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2017 m. vasario 2 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/1470 dėl pagalbos schemų SA.26763 2014/C (ex 2012/NN), kurias Prancūzija taikė autobusų transporto įmonėms Il de Franso regione
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 439)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | 2017 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/1471, kuriuo dėl valstybių narių metinių 2017–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotų patikslinimo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/162/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5556) | 53 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2017 m. birželio 2 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1464, kuriuo dėl prekybos lengvatų, suteiktų Kosovui įsigaliojus Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimui, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 (
  *1
  )

*1

1

*

2017 m. rugpjūčio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1465 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

5

*

2017 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1466, kuriuo leidžiama pradėti naudoti Kosovo kilmės vyno Sąjungos tarifines kvotas ir nustatoma jų administravimo tvarka (
  *1
  )

*1

8

*

2017 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1467, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1255/2010 nuostatos dėl jaučių jauniklių mėsos produktų, kurių kilmės šalis – Kosovas, importo tarifinių kvotų (
  *1
  )

*1

13

*

2017 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1468, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 354/2011 dėl leidimo naudoti tam tikrų Bosnijos ir Hercegovinos kilmės žuvų ir žuvininkystės produktų Sąjungos tarifines kvotas ir jų administravimo

15

*

2017 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1469, kuriuo nustatomas standartinis draudimo produkto informacinio dokumento pateikimo formatas (
  1
  )

1

19

SPRENDIMAI

*

2017 m. vasario 2 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/1470 dėl pagalbos schemų SA.26763 2014/C (ex 2012/NN), kurias Prancūzija taikė autobusų transporto įmonėms Il de Franso regione
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 439)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 439)

1

24

*

2017 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/1471, kuriuo dėl valstybių narių metinių 2017–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotų patikslinimo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/162/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5556)

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5556)

53

| | |
| --- | --- |
| | (*1)   Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos. |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(*1)   Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

*1

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2017 8 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 8 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2017/1464

2017 m. birželio 2 d.

kuriuo dėl prekybos lengvatų, suteiktų Kosovui (*1) įsigaliojus Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimui, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1215/2009, nustatantį išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms (1), ypač į jo 7 straipsnio a ir b dalis,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1215/2009 numatyta suteikti galimybę neribotais kiekiais be muito į Sąjungos rinką įvežti beveik visus šalių ir teritorijų, kurios dalyvauja stabilizacijos ir asociacijos procese, kilmės produktus tokiu mastu ir iki tada, kol su tomis šalimis ir teritorijomis bus sudaryti dvišaliai susitarimai; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1215/2009 numatyta suteikti galimybę neribotais kiekiais be muito į Sąjungos rinką įvežti beveik visus šalių ir teritorijų, kurios dalyvauja stabilizacijos ir asociacijos procese, kilmės produktus tokiu mastu ir iki tada, kol su tomis šalimis ir teritorijomis bus sudaryti dvišaliai susitarimai;

| (2) | pasirašytas (2) ir sudarytas (3) paskutinis toks dvišalis susitarimas – Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimas. Jis įsigaliojo 2016 m. balandžio 1 d.; |
| --- | --- |

(2)

pasirašytas (2) ir sudarytas (3) paskutinis toks dvišalis susitarimas – Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimas. Jis įsigaliojo 2016 m. balandžio 1 d.;

| (3) | Stabilizacijos ir asociacijos susitarimu nustatytas Sąjungos ir Kosovo sutartinis prekybos režimas. Sąjungos dvišalės prekybos lengvatos yra panašios į Reglamentu (EB) Nr. 1215/2009 suteiktas vienašales lengvatas; |
| --- | --- |

(3)

Stabilizacijos ir asociacijos susitarimu nustatytas Sąjungos ir Kosovo sutartinis prekybos režimas. Sąjungos dvišalės prekybos lengvatos yra panašios į Reglamentu (EB) Nr. 1215/2009 suteiktas vienašales lengvatas;

| (4) | pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009 7 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl būtinų to reglamento I bei II priedų pakeitimų ir techninių patikslinimų pakeitus Kombinuotosios nomenklatūros kodus ir TARIC poskyrius, ir būtinų patikslinimų suteikus prekybos lengvatas pagal kitus Sąjungos ir tame reglamente nurodytų šalių ir teritorijų susitarimus; |
| --- | --- |

(4)

pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009 7 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl būtinų to reglamento I bei II priedų pakeitimų ir techninių patikslinimų pakeitus Kombinuotosios nomenklatūros kodus ir TARIC poskyrius, ir būtinų patikslinimų suteikus prekybos lengvatas pagal kitus Sąjungos ir tame reglamente nurodytų šalių ir teritorijų susitarimus;

| (5) | turėtų būti užtikrinta, kad visoms Vakarų Balkanų šalims ir teritorijoms suteikta vienašalė lengvata, t. y. visų muitų Kombinuotosios nomenklatūros 7 ir 8 skyriams priskiriamiems produktams sustabdymas ir teisė toliau naudotis 30 000 hl bendrąja vyno kvota, būtų toliau taikoma. Be to, Kosovui suteikta jaučių jauniklių mėsai taikoma tarifinė kvota yra įtraukta į Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą su Kosovu, todėl Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

turėtų būti užtikrinta, kad visoms Vakarų Balkanų šalims ir teritorijoms suteikta vienašalė lengvata, t. y. visų muitų Kombinuotosios nomenklatūros 7 ir 8 skyriams priskiriamiems produktams sustabdymas ir teisė toliau naudotis 30 000 hl bendrąja vyno kvota, būtų toliau taikoma. Be to, Kosovui suteikta jaučių jauniklių mėsai taikoma tarifinė kvota yra įtraukta į Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą su Kosovu, todėl Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | be to, Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1821 (4) dėl tam tikrų žuvininkystės ir vyno produktų, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, padaryti Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimai, todėl dėl aiškumo to reglamento I priedas turėtų būti atitinkamai pakeistas ir patikslintas; |
| --- | --- |

(6)

be to, Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1821 (4) dėl tam tikrų žuvininkystės ir vyno produktų, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, padaryti Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimai, todėl dėl aiškumo to reglamento I priedas turėtų būti atitinkamai pakeistas ir patikslintas;

| (7) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(7)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 straipsnis
  Lengvatinių tarifų priemonės

  1.   Kombinuotosios nomenklatūros 7 ir 8 skyriams priskiriamus Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Kosovo muitų teritorijos, Juodkalnijos ir Serbijos kilmės produktus leidžiama importuoti į Sąjungą netaikant kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių ir atleidžiant nuo muitų bei lygiaverčio poveikio mokesčių.


  2.   Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Kosovo muitų teritorijos, Juodkalnijos ir Serbijos kilmės produktams toliau taikomos šio reglamento nuostatos, kai tai konkrečiai nurodoma. Tokiems produktams taip pat taikoma bet kuri šiame reglamente numatyta lengvata, kuri yra palankesnė už numatytąją pagal Sąjungos su tomis šalimis sudarytus dvišalius susitarimus.“ |
| --- | --- |

1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Lengvatinių tarifų priemonės

1.   Kombinuotosios nomenklatūros 7 ir 8 skyriams priskiriamus Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Kosovo muitų teritorijos, Juodkalnijos ir Serbijos kilmės produktus leidžiama importuoti į Sąjungą netaikant kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių ir atleidžiant nuo muitų bei lygiaverčio poveikio mokesčių.

2.   Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Kosovo muitų teritorijos, Juodkalnijos ir Serbijos kilmės produktams toliau taikomos šio reglamento nuostatos, kai tai konkrečiai nurodoma. Tokiems produktams taip pat taikoma bet kuri šiame reglamente numatyta lengvata, kuri yra palankesnė už numatytąją pagal Sąjungos su tomis šalimis sudarytus dvišalius susitarimus.“

| 2. | 3 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje „475 tonų“ pakeičiama į „0 tonų“. |
| --- | --- |

2.

3 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje „475 tonų“ pakeičiama į „0 tonų“.

| 3. | I priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu. |
| --- | --- |

3.

I priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(*1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

*1

(1)  
  OL L 328, 2009 12 15, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2015/2423 (OL L 341, 2015 12 24, p. 18).

1

(2)  
  OL L 290, 2015 11 6, p. 4.

2

(3)  
  OL L 71, 2016 3 16, p. 1.

3

(4)  
  2016 m. spalio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1821, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (OL L 294, 2016 10 28, p. 1).

4

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

DĖL 3 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTŲ TARIFINIŲ KVOTŲ

Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymo formuluotės yra tik nurodomojo pobūdžio, o šiame priede pateikiama preferencinė sistema nustatoma pagal KN kodus. Kai nurodomi ex KN kodai, lengvatų sistemą nulemia kartu ir KN kodas, ir atitinkamas aprašymas.

| Eilės Nr. | KN kodas | Aprašymas | Metinis kvotos dydis (1) | Naudos gavėjai | Muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1571 | 0301 91 00
  0302 11 00
  0303 14 00
  0304 42 00
  ex 0304 52 00
  0304 82 00
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0305 39 90
  0305 43 00
  ex 0305 59 85
  ex 0305 69 80 | Upėtakiai (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ir Oncorhynchus chrysogaster): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 0 tonų | Kosovo muitų teritorija (2) | 0 % |
| 09.1573 | 0301 93 00
  0302 73 00
  0303 25 00
  ex 0304 39 00
  ex 0304 51 00
  ex 0304 69 00
  ex 0304 93 90
  ex 0305 10 00
  ex 0305 31 00
  ex 0305 44 90
  ex 0305 52 00
  ex 0305 64 00 | Karpiai (Cyprinus spp., Carassius spp., Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus, Catla catla, Labeo spp., Osteochilus hasselti, Leptobarbus hoeveni, Megalobrama spp.): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 0 tonų | Kosovo muitų teritorija (2) | 0 % |
| 09.1575 | ex 0301 99 85
  0302 85 10
  0303 89 50
  ex 0304 49 90
  ex 0304 59 90
  ex 0304 89 90
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 39 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 85
  ex 0305 69 80 | Jūriniai karosai (Dentex dentex ir Pagellus spp.): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 0 tonų | Kosovo muitų teritorija (2) | 0 % |
| 09.1577 | ex 0301 99 85
  0302 84 10
  0303 84 10
  ex 0304 49 90
  ex 0304 59 90
  ex 0304 89 90
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 39 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 85
  ex 0305 69 80 | Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti; sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 0 tonų | Kosovo muitų teritorija (2) | 0 % |
| 09.1530 | ex 2204 21 93
  ex 2204 21 94
  ex 2204 21 95
  ex 2204 21 96
  ex 2204 21 97
  ex 2204 21 98
  ex 2204 22 93
  ex 2204 22 94
  ex 2204 22 95
  ex 2204 22 96
  ex 2204 22 97
  ex 2204 22 98
  ex 2204 29 93
  ex 2204 29 94
  ex 2204 29 95
  ex 2204 29 96
  ex 2204 29 97
  ex 2204 29 98 | Šviežių vynuogių vynas, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 15 % tūrio, išskyrus putojantį vyną | 30 000  hl | Albanija (3), Bosnija ir Hercegovina (4), Kosovo muitų teritorija (5), buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (6), Juodkalnija (7), Serbija (8). | Netaikoma |
| 09.1560 | ex 2204 21 93
  ex 2204 21 94
  ex 2204 21 95
  ex 2204 21 96
  ex 2204 21 97
  ex 2204 21 98
  ex 2204 22 93
  ex 2204 22 94
  ex 2204 22 95
  ex 2204 22 96
  ex 2204 22 97
  ex 2204 22 98
  ex 2204 29 93
  ex 2204 29 94
  ex 2204 29 95
  ex 2204 29 96
  ex 2204 29 97
  ex 2204 29 98 | Šviežių vynuogių vynas, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 15 % tūrio, išskyrus putojantį vyną | 0 hl | Kosovo muitų teritorija (2) | 0 % |

Eilės Nr.

KN kodas

Aprašymas

Metinis kvotos dydis (1)

Naudos gavėjai

Muito norma

09.1571

0301 91 00

0302 11 00

0303 14 00

0304 42 00

ex 0304 52 00

0304 82 00

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0305 39 90

0305 43 00

ex 0305 59 85

ex 0305 69 80

Upėtakiai (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ir Oncorhynchus chrysogaster): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

0 tonų

Kosovo muitų teritorija (2)

0 %

09.1573

0301 93 00

0302 73 00

0303 25 00

ex 0304 39 00

ex 0304 51 00

ex 0304 69 00

ex 0304 93 90

ex 0305 10 00

ex 0305 31 00

ex 0305 44 90

ex 0305 52 00

ex 0305 64 00

Karpiai (Cyprinus spp., Carassius spp., Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus, Catla catla, Labeo spp., Osteochilus hasselti, Leptobarbus hoeveni, Megalobrama spp.): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

0 tonų

Kosovo muitų teritorija (2)

0 %

09.1575

ex 0301 99 85

0302 85 10

0303 89 50

ex 0304 49 90

ex 0304 59 90

ex 0304 89 90

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 39 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 85

ex 0305 69 80

Jūriniai karosai (Dentex dentex ir Pagellus spp.): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

0 tonų

Kosovo muitų teritorija (2)

0 %

09.1577

ex 0301 99 85

0302 84 10

0303 84 10

ex 0304 49 90

ex 0304 59 90

ex 0304 89 90

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 39 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 85

ex 0305 69 80

Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti; sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

0 tonų

Kosovo muitų teritorija (2)

0 %

09.1530

ex 2204 21 93

ex 2204 21 94

ex 2204 21 95

ex 2204 21 96

ex 2204 21 97

ex 2204 21 98

ex 2204 22 93

ex 2204 22 94

ex 2204 22 95

ex 2204 22 96

ex 2204 22 97

ex 2204 22 98

ex 2204 29 93

ex 2204 29 94

ex 2204 29 95

ex 2204 29 96

ex 2204 29 97

ex 2204 29 98

Šviežių vynuogių vynas, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 15 % tūrio, išskyrus putojantį vyną

30 000  hl

Albanija (3), Bosnija ir Hercegovina (4), Kosovo muitų teritorija (5), buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (6), Juodkalnija (7), Serbija (8).

Netaikoma

09.1560

ex 2204 21 93

ex 2204 21 94

ex 2204 21 95

ex 2204 21 96

ex 2204 21 97

ex 2204 21 98

ex 2204 22 93

ex 2204 22 94

ex 2204 22 95

ex 2204 22 96

ex 2204 22 97

ex 2204 22 98

ex 2204 29 93

ex 2204 29 94

ex 2204 29 95

ex 2204 29 96

ex 2204 29 97

ex 2204 29 98

Šviežių vynuogių vynas, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 15 % tūrio, išskyrus putojantį vyną

0 hl

Kosovo muitų teritorija (2)

0 %

---

(1)  Importuojamiems šalių naudos gavėjų kilmės produktams skiriamas vienas bendras tarifinės kvotos kiekis.

1

(2)  Atsižvelgiant į importo apribojimus, nurodytus Europos Sąjungos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimo IV priede arba II protokole (šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos).

2

(3)  Bendroji tarifinė kvota gali būti taikoma Albanijos kilmės vynui, jeigu prieš tai išnaudojama individuali tarifinė kvota, numatyta su Albanija pasirašytame Protokole dėl vyno. Tą individualią tarifinę kvotą leidžiama pradėti naudoti suteikiant jai eilės Nr. 09.1512 ir 09.1513.

3

(4)  Ši bendroji tarifinė kvota gali būti taikoma Bosnijos ir Hercegovinos kilmės vynui, jeigu prieš tai išnaudojamos abi individualios tarifinės kvotos, numatytos su Bosnija ir Hercegovina pasirašytame protokole dėl vyno. Tas individualias tarifines kvotas leidžiama pradėti naudoti suteikiant joms eilės Nr. 09.1528 ir 09.1529.

4

(5)  Ši bendroji tarifinė kvota gali būti taikoma Kosovo kilmės vynui, jeigu prieš tai išnaudojamos abi individualios tarifinės kvotos, numatytos su Kosovu pasirašytame protokole dėl vyno. Tas individualias tarifines kvotas leidžiama pradėti naudoti suteikiant joms eilės Nr. 09.1570 ir 09.1572.

5

(6)  Ši bendroji tarifinė kvota gali būti taikoma buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės vynui, jeigu prieš tai išnaudojamos abi individualios tarifinės kvotos, numatytos su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija pasirašytame papildomame protokole dėl vyno. Tas individualias tarifines kvotas leidžiama pradėti naudoti suteikiant joms eilės Nr. 09.1558 ir 09.1559.

6

(7)  Ši bendroji tarifinė kvota, tiek, kiek ji susijusi su produktais, kurių KN kodas yra 2204 21, gali būti taikoma Juodkalnijos kilmės vynui, jeigu prieš tai išnaudojama individuali tarifinė kvota, numatyta su Juodkalnija sudarytame protokole dėl vyno. Tą individualią tarifinę kvotą leidžiama pradėti naudoti suteikiant jai eilės Nr. 09.1514.

7

(8)  Bendroji tarifinė kvota gali būti taikoma Serbijos kilmės vynui, jeigu prieš tai išnaudojamos abi individualios tarifinės kvotos, numatytos su Serbija pasirašytame protokole dėl vyno. Tas individualias tarifines kvotas leidžiama pradėti naudoti suteikiant joms eilės Nr. 09.1526 ir 09.1527.

8

---

| 2017 8 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 8 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1465

2017 m. rugpjūčio 9 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ypač į jo 57 straipsnio 4 dalį ir 58 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos adresatas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos adresatas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalimi, galima remtis dar tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugpjūčio 9 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Stephen QUEST

Generalinis direktorius

Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

1

(2)  
  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Iš adapterio su apytiksliai 180 cm ilgio laidu ir įkrovimo pado sudarytas prietaisas (toliau – belaidžio įkrovimo padas). Laidas turi jungtį, kuria prijungiamas prie įkrovimo pado. Padas apskritas, apytiksliai 8 mm aukščio, apytiksliai 80 mm skersmens ir 51 g svorio.
  Adapteris konvertuoja (lygina) kintamąją (240 V) srovę į nuolatinę (12 V) srovę ir ją perduoda į padą. Pade nuolatinė srovė invertuojama į kintamąją srovę, o kintamoji srovė sukuria elektromagnetinį lauką.
  Prietaisas skirtas aparatams įkrauti belaidžiu būdu. Pade ir įkraunamame aparate įdiegta standartinė belaidžio aparatų įkrovimo technologija Qi. Belaidis įkrovimas vykdomas sukuriant elektromagnetinį lauką.
  Žr. paveikslą (*1). | 8504 40 90 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (c punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 8504 , 8504 40 ir 8504 40 90 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Prietaiso funkcijos (srovės lyginimas, invertavimas ir elektromagnetinio lauko sukūrimas) priskiriamos 8504 40 subpozicijai. Todėl prietaisas nepriskirtinas 8504 50 subpozicijai.
  Prietaisas nelaikytinas statiniu keitikliu, skirtu naudoti su ryšių aparatūra, automatinio duomenų apdorojimo mašinomis ir jų įtaisais, ir jam nepriskirtinas KN kodas 8504 40 30 , nes kintamosios/nuolatinės srovės adapteris suprojektuotas tiekti elektros srovę įvairiems elektros aparatams.
  Kadangi nei srovės lyginimas, nei invertavimas, nei elektromagnetinio lauko sukūrimas nenulemia esminio prietaiso požymio, jis klasifikuotinas pagal 3 bendrosios aiškinimo taisyklės c punktą.
  Todėl prietaisas laikytinas kitu statiniu keitikliu ir jam priskirtinas KN kodas 8504 40 90 . |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Iš adapterio su apytiksliai 180 cm ilgio laidu ir įkrovimo pado sudarytas prietaisas (toliau – belaidžio įkrovimo padas). Laidas turi jungtį, kuria prijungiamas prie įkrovimo pado. Padas apskritas, apytiksliai 8 mm aukščio, apytiksliai 80 mm skersmens ir 51 g svorio.

Adapteris konvertuoja (lygina) kintamąją (240 V) srovę į nuolatinę (12 V) srovę ir ją perduoda į padą. Pade nuolatinė srovė invertuojama į kintamąją srovę, o kintamoji srovė sukuria elektromagnetinį lauką.

Prietaisas skirtas aparatams įkrauti belaidžiu būdu. Pade ir įkraunamame aparate įdiegta standartinė belaidžio aparatų įkrovimo technologija Qi. Belaidis įkrovimas vykdomas sukuriant elektromagnetinį lauką.

Žr. paveikslą (*1).

8504 40 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (c punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 8504 , 8504 40 ir 8504 40 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Prietaiso funkcijos (srovės lyginimas, invertavimas ir elektromagnetinio lauko sukūrimas) priskiriamos 8504 40 subpozicijai. Todėl prietaisas nepriskirtinas 8504 50 subpozicijai.

Prietaisas nelaikytinas statiniu keitikliu, skirtu naudoti su ryšių aparatūra, automatinio duomenų apdorojimo mašinomis ir jų įtaisais, ir jam nepriskirtinas KN kodas 8504 40 30 , nes kintamosios/nuolatinės srovės adapteris suprojektuotas tiekti elektros srovę įvairiems elektros aparatams.

Kadangi nei srovės lyginimas, nei invertavimas, nei elektromagnetinio lauko sukūrimas nenulemia esminio prietaiso požymio, jis klasifikuotinas pagal 3 bendrosios aiškinimo taisyklės c punktą.

Todėl prietaisas laikytinas kitu statiniu keitikliu ir jam priskirtinas KN kodas 8504 40 90 .

Image 1

---

(*1)  Paveikslas pateikiamas tik dėl informacijos.

---

| 2017 8 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 8 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1466

2017 m. rugpjūčio 11 d.

kuriuo leidžiama pradėti naudoti Kosovo (*1) kilmės vyno Sąjungos tarifines kvotas ir nustatoma jų administravimo tvarka

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 187 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2015 m. spalio 27 d. buvo pasirašytas ir 2016 m. balandžio 1 d. įsigaliojo Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo (*1) stabilizacijos ir asociacijos susitarimas (2) (toliau – SAA); |
| --- | --- |

(1)

2015 m. spalio 27 d. buvo pasirašytas ir 2016 m. balandžio 1 d. įsigaliojo Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo (*1) stabilizacijos ir asociacijos susitarimas (2) (toliau – SAA);

| (2) | SAA II protokole nustatyta jame išvardytiems vyno ir spiritinių gėrimų produktams taikoma tvarka, o jo I priede pateiktas Susitarimas dėl abipusių lengvatinio režimo prekybos nuolaidų tam tikriems Kosovo kilmės vynams. Tas susitarimas taikomas nuo 2016 m. balandžio 1 d.; |
| --- | --- |

(2)

SAA II protokole nustatyta jame išvardytiems vyno ir spiritinių gėrimų produktams taikoma tvarka, o jo I priede pateiktas Susitarimas dėl abipusių lengvatinio režimo prekybos nuolaidų tam tikriems Kosovo kilmės vynams. Tas susitarimas taikomas nuo 2016 m. balandžio 1 d.;

| (3) | Tarybos reglamente (EB) Nr. 1215/2009 (3) nustatytos metinės tam tikrų produktų, kurių kilmės šalis – Kosovas, importo tarifinės kvotos. Įsigaliojus SAA, šios autonominės prekybos priemonės koreguojamos Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2017/1464 (4). Visų pirma nebetaikomos specialiai Kosovui skirtos vyno tarifinės kvotos pagal Reglamente (EB) Nr. 1215/2009 nustatytą autonominį režimą, nes šios nuolaidos įtrauktos į SAA režimą; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos reglamente (EB) Nr. 1215/2009 (3) nustatytos metinės tam tikrų produktų, kurių kilmės šalis – Kosovas, importo tarifinės kvotos. Įsigaliojus SAA, šios autonominės prekybos priemonės koreguojamos Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2017/1464 (4). Visų pirma nebetaikomos specialiai Kosovui skirtos vyno tarifinės kvotos pagal Reglamente (EB) Nr. 1215/2009 nustatytą autonominį režimą, nes šios nuolaidos įtrauktos į SAA režimą;

| (4) | pagal SAA II protokolo I priedą į Sąjungą importuojamiems Kosovo kilmės vynams taikomos visiškai importo muitais neapmokestinamos kvotos. Šias kvotas sudaro 40 000 hl vyno iš šviežių vynuogių, kurio KN kodai yra ex 2204 21 ir ex 2204 29, ir 10 000 hl rūšinių putojančių vynų ir vyno iš šviežių vynuogių, kurių KN kodai yra ex 2204 10 ir ex 2204 21. Šis protokolas taikomas nuo 2016 m. balandžio 1 d., todėl naujų 2016 m. tarifinių kvotų dydžiai apskaičiuojami pro rata protokole nurodytiems baziniams metiniams dydžiams; |
| --- | --- |

(4)

pagal SAA II protokolo I priedą į Sąjungą importuojamiems Kosovo kilmės vynams taikomos visiškai importo muitais neapmokestinamos kvotos. Šias kvotas sudaro 40 000 hl vyno iš šviežių vynuogių, kurio KN kodai yra ex 2204 21 ir ex 2204 29, ir 10 000 hl rūšinių putojančių vynų ir vyno iš šviežių vynuogių, kurių KN kodai yra ex 2204 10 ir ex 2204 21. Šis protokolas taikomas nuo 2016 m. balandžio 1 d., todėl naujų 2016 m. tarifinių kvotų dydžiai apskaičiuojami pro rata protokole nurodytiems baziniams metiniams dydžiams;

| (5) | kad būtų galima taikyti SAA II protokolo I priede nustatytas Sąjungos tarifines kvotas, būtina leisti pradėti naudoti 2016 m. ir paskesnių metų tarifines kvotas, remiantis SAA suteiktais kiekiais, ir nurodyti jų priėmimo sąlygas. Tarifinių kvotų dydis sumažinamas 2016 ir 2017 m. pagal tarifinę kvotą 09.1560 importuotu kiekiu, taip atsižvelgiant į Kosovo kilmės vyno importą į Sąjungą taikant Reglamentu (EB) Nr. 1215/2009 nustatytas autonomines prekybos priemones; |
| --- | --- |

(5)

kad būtų galima taikyti SAA II protokolo I priede nustatytas Sąjungos tarifines kvotas, būtina leisti pradėti naudoti 2016 m. ir paskesnių metų tarifines kvotas, remiantis SAA suteiktais kiekiais, ir nurodyti jų priėmimo sąlygas. Tarifinių kvotų dydis sumažinamas 2016 ir 2017 m. pagal tarifinę kvotą 09.1560 importuotu kiekiu, taip atsižvelgiant į Kosovo kilmės vyno importą į Sąjungą taikant Reglamentu (EB) Nr. 1215/2009 nustatytas autonomines prekybos priemones;

| (6) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2447 (5) nustatytos tarifinių kvotų administravimo chronologine tvarka pagal muitinės deklaracijų priėmimo datą taisyklės; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2447 (5) nustatytos tarifinių kvotų administravimo chronologine tvarka pagal muitinės deklaracijų priėmimo datą taisyklės;

| (7) | kadangi SAA II protokolas taikomas nuo 2016 m. balandžio 1 d., šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos; |
| --- | --- |

(7)

kadangi SAA II protokolas taikomas nuo 2016 m. balandžio 1 d., šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Vyno, kurį 2016 ir 2017 m. galima importuoti iš Kosovo į Sąjungą visiškai neapmokestinant importo muitais, kiekis nurodytas priede.

2 straipsnis

Nulinė muito norma taikoma laikantis šių sąlygų:

| a) | prie importuojamų vynų pridedamas SAA II protokole nurodyto pavyzdžio kilmės įrodymas; |
| --- | --- |

a)

prie importuojamų vynų pridedamas SAA II protokole nurodyto pavyzdžio kilmės įrodymas;

| b) | importuojamiems vynams eksporto subsidijos netaikomos. |
| --- | --- |

b)

importuojamiems vynams eksporto subsidijos netaikomos.

3 straipsnis

Šio reglamento 1 straipsnyje nurodytą tarifinę kvotą, vadovaudamasi Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 49–54 straipsniais, administruoja Komisija.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2016 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugpjūčio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(*1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

*1

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 71, 2016 3 16, p. 3.

2

(3)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms (OL L 328, 2009 12 15, p. 1).

3

(4)  
  2017 m. birželio 2 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1464, kuriuo dėl prekybos lengvatų, suteiktų Kosovui * įsigaliojus Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimui, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

4

(5)  
  2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).

5

---

PRIEDAS

Kosovo kilmės vyno, importuoto į Sąjungą 2016 m., tarifinės kvotos

| Eilės Nr. | KN kodas (1) | TARIC papildomas kodas | Aprašas | Metinis kvotos dydis (hl) (2) | Tarifinės kvotos muito dydis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1572 | 2204 10 93 | | Rūšiniai putojantys vynai; vynas iš šviežių vynuogių induose, kurių talpa ne didesnė kaip 2 litrai | 7 500 | Netaikoma |
| 2204 10 94 | |
| 2204 10 96 | |
| 2204 10 98 | |
| 2204 21 06 | |
| 2204 21 07 | |
| 2204 21 08 | |
| 2204 21 09 | |
| ex 2204 21 93 | 19 , 29 , 31 , 41 ir 51 |
| ex 2204 21 94 | 19 , 29 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 21 95 | |
| ex 2204 21 96 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 21 97 | |
| ex 2204 21 98 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 09.1570 | 2204 21 06 | | Vynas iš šviežių vynuogių | 30 000
   (3) | Netaikoma |
| 2204 21 07 | |
| 2204 21 08 | |
| 2204 21 09 | |
| ex 2204 21 93 | 19 , 29 , 31 , 41 ir 51 |
| ex 2204 21 94 | 19 , 29 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 21 95 | |
| ex 2204 21 96 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 21 97 | |
| ex 2204 21 98 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 29 10 | |
| 2204 29 93 | |
| ex 2204 29 94 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 29 95 | |
| ex 2204 29 96 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 29 97 | |
| ex 2204 29 98 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |

Eilės Nr.

KN kodas (1)

TARIC papildomas kodas

Aprašas

Metinis kvotos dydis (hl) (2)

Tarifinės kvotos muito dydis

09.1572

2204 10 93

Rūšiniai putojantys vynai; vynas iš šviežių vynuogių induose, kurių talpa ne didesnė kaip 2 litrai

7 500

Netaikoma

2204 10 94

2204 10 96

2204 10 98

2204 21 06

2204 21 07

2204 21 08

2204 21 09

ex 2204 21 93

19 , 29 , 31 , 41 ir 51

ex 2204 21 94

19 , 29 , 31 , 41 ir 51

2204 21 95

ex 2204 21 96

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 21 97

ex 2204 21 98

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

09.1570

2204 21 06

Vynas iš šviežių vynuogių

30 000
   (3)

Netaikoma

2204 21 07

2204 21 08

2204 21 09

ex 2204 21 93

19 , 29 , 31 , 41 ir 51

ex 2204 21 94

19 , 29 , 31 , 41 ir 51

2204 21 95

ex 2204 21 96

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 21 97

ex 2204 21 98

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 29 10

2204 29 93

ex 2204 29 94

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 29 95

ex 2204 29 96

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 29 97

ex 2204 29 98

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

Kosovo kilmės vyno, importuojamo į Sąjungą nuo 2017 m., tarifinės kvotos

| Eilės Nr. | KN kodas (4) | TARIC papildomas kodas | Aprašymas | Metinis kvotos dydis (hl) (5) | Tarifinės kvotos muito dydis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1572 | 2204 10 93 | | Rūšiniai putojantys vynai; vynas iš šviežių vynuogių induose, kurių talpa ne didesnė kaip 2 litrai | 10 000 | Netaikoma |
| 2204 10 94 | |
| 2204 10 96 | |
| 2204 10 98 | |
| 2204 21 06 | |
| 2204 21 07 | |
| 2204 21 08 | |
| 2204 21 09 | |
| ex 2204 21 93 | 19 , 29 , 31 , 41 ir 51 |
| ex 2204 21 94 | 19 , 29 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 21 95 | |
| ex 2204 21 96 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 21 97 | |
| ex 2204 21 98 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 09.1570 | 2204 21 06 | | Vynas iš šviežių vynuogių | 40 000
   (6) | Netaikoma |
| 2204 21 07 | |
| 2204 21 08 | |
| 2204 21 09 | |
| ex 2204 21 93 | 19 , 29 , 31 , 41 ir 51 |
| ex 2204 21 94 | 19 , 29 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 21 95 | |
| ex 2204 21 96 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 21 97 | |
| ex 2204 21 98 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 22 10 | |
| 2204 22 93 | |
| ex 2204 22 94 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 22 95 | |
| ex 2204 22 96 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 22 97 | |
| ex 2204 22 98 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 29 10 | |
| 2204 29 93 | |
| ex 2204 29 94 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 29 95 | |
| ex 2204 29 96 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |
| 2204 29 97 | |
| ex 2204 29 98 | 11 , 21 , 31 , 41 ir 51 |

Eilės Nr.

KN kodas (4)

TARIC papildomas kodas

Aprašymas

Metinis kvotos dydis (hl) (5)

Tarifinės kvotos muito dydis

09.1572

2204 10 93

Rūšiniai putojantys vynai; vynas iš šviežių vynuogių induose, kurių talpa ne didesnė kaip 2 litrai

10 000

Netaikoma

2204 10 94

2204 10 96

2204 10 98

2204 21 06

2204 21 07

2204 21 08

2204 21 09

ex 2204 21 93

19 , 29 , 31 , 41 ir 51

ex 2204 21 94

19 , 29 , 31 , 41 ir 51

2204 21 95

ex 2204 21 96

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 21 97

ex 2204 21 98

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

09.1570

2204 21 06

Vynas iš šviežių vynuogių

40 000
   (6)

Netaikoma

2204 21 07

2204 21 08

2204 21 09

ex 2204 21 93

19 , 29 , 31 , 41 ir 51

ex 2204 21 94

19 , 29 , 31 , 41 ir 51

2204 21 95

ex 2204 21 96

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 21 97

ex 2204 21 98

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 22 10

2204 22 93

ex 2204 22 94

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 22 95

ex 2204 22 96

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 22 97

ex 2204 22 98

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 29 10

2204 29 93

ex 2204 29 94

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 29 95

ex 2204 29 96

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

2204 29 97

ex 2204 29 98

11 , 21 , 31 , 41 ir 51

---

(1)  Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, laikoma, kad produktų aprašymo formuluotė yra tik nurodomojo pobūdžio, o šiame priede pateiktos lengvatinės sistemos taikymas nustatomas pagal KN kodus. Kai yra nurodyti ex KN kodai, lengvatų sistemos taikymas nustatomas remiantis ir KN kodu, ir atitinkamu aprašymu.

(2)  Pagal 2008 m. birželio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei (OL L 170, 2008 6 30, p. 1), 43 straipsnį parengtame V I 1 sertifikate atitiktis šiam reikalavimui patvirtinama taip: „Už šiame sertifikate išvardytus produktus eksporto subsidijos neskiriamos“.

(3)  Tarifinių kvotų dydis sumažinamas 2016 m. pagal tarifinę kvotą 09.1560 importuotu kiekiu.

(4)  Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, laikoma, kad produktų aprašymo formuluotė yra tik nurodomojo pobūdžio, o šiame priede pateiktos lengvatinės sistemos taikymas nustatomas pagal KN kodus. Kai yra nurodyti ex KN kodai, lengvatų sistemos taikymas nustatomas remiantis ir KN kodu, ir atitinkamu aprašymu.

(5)  Pagal 2008 m. birželio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei (OL L 170, 2008 6 30, p. 1), 43 straipsnį parengtame V I 1 sertifikate atitiktis šiam reikalavimui patvirtinama taip: „Už šiame sertifikate išvardytus produktus eksporto subsidijos neskiriamos“.

(6)  Tarifinių kvotų dydis sumažinamas 2017 m. pagal tarifinę kvotą 09.1560 importuotu kiekiu.

---

| 2017 8 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 8 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/13

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1467

2017 m. rugpjūčio 11 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1255/2010 nuostatos dėl jaučių jauniklių mėsos produktų, kurių kilmės šalis – Kosovas (*1), importo tarifinių kvotų

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 187 straipsnio pirmos pastraipos b punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1255/2010 (2) nustatytos išsamios jaučių jauniklių mėsos produktų importo tarifinių kvotų valdymo taisyklės; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1255/2010 (2) nustatytos išsamios jaučių jauniklių mėsos produktų importo tarifinių kvotų valdymo taisyklės;

| (2) | Tarybos reglamente (EB) Nr. 1215/2009 (3) numatyta 475 tonų metinė jaučių jauniklių mėsos produktų, kurių kilmės šalis – Kosovas (*1), importo tarifinė kvota; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos reglamente (EB) Nr. 1215/2009 (3) numatyta 475 tonų metinė jaučių jauniklių mėsos produktų, kurių kilmės šalis – Kosovas (*1), importo tarifinė kvota;

| (3) | Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 374/2012 (4), kuriuo iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) Nr. 1255/2010 ir nustatyta jaučių jauniklių mėsos produktų, kurių kilmės šalis – Kosovas (*1), metinė importo tarifinė kvota ir numatytas jos valdymas; |
| --- | --- |

(3)

Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 374/2012 (4), kuriuo iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) Nr. 1255/2010 ir nustatyta jaučių jauniklių mėsos produktų, kurių kilmės šalis – Kosovas (*1), metinė importo tarifinė kvota ir numatytas jos valdymas;

| (4) | Tarybos sprendimu (ES) 2016/342 (5) Sąjungos vardu sudarytas Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo (*1) stabilizacijos ir asociacijos susitarimas (toliau – Susitarimas) – naujas prekybos santykius su Kosovu (*1) reglamentuojantis dokumentas. Susitarimo 28 straipsnio 3 dalyje numatyta 475 tonų metinė jaučių jauniklių mėsos produktų, kurių kilmė – Kosovo (*1) muitų teritorija, importo tarifinė kvota. Todėl Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/1464 (6) nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1215/2009 3 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje numatyta jaučių jauniklių mėsos produktų importo tarifinė kvota yra lygi nuliui tonų; |
| --- | --- |

(4)

Tarybos sprendimu (ES) 2016/342 (5) Sąjungos vardu sudarytas Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo (*1) stabilizacijos ir asociacijos susitarimas (toliau – Susitarimas) – naujas prekybos santykius su Kosovu (*1) reglamentuojantis dokumentas. Susitarimo 28 straipsnio 3 dalyje numatyta 475 tonų metinė jaučių jauniklių mėsos produktų, kurių kilmė – Kosovo (*1) muitų teritorija, importo tarifinė kvota. Todėl Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/1464 (6) nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1215/2009 3 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje numatyta jaučių jauniklių mėsos produktų importo tarifinė kvota yra lygi nuliui tonų;

| (5) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 1255/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 1255/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1255/2010 VIIa priedo 8 laukelio tekstas pakeičiamas taip:

| „8. | Aš, toliau pasirašęs ..., veikdamas įgaliotosios sertifikatus išduodančios įstaigos (9 laukelis) vardu, patvirtinu, kad pagal pridedamą ...(nurodyti datą) veterinarinį sertifikatą ...(nurodyti vietą) atliktas pirmiau aprašytų prekių veterinarinis patikrinimas, kad jų kilmės vieta – Kosovas (*2), jos yra iš ten atvežtos ir visiškai atitinka Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo (*2) stabilizacijos ir asociacijos susitarimo II priede pateiktą apibrėžtį (OL L 71, 2016 3 16, p. 3).“ |
| --- | --- |

„8.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugpjūčio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(*1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

*1

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2010 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1255/2010, kuriuo nustatomos išsamios jaučių jauniklių mėsos produktų, kurių kilmės šalys – Bosnija ir Hercegovina, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Kosovas *, Kroatija ir Serbija, importo tarifinių kvotų taikymo taisyklės (OL L 342, 2010 12 28, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms (OL L 328, 2009 12 15, p. 1).

3

(4)  
  2012 m. balandžio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 374/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1255/2010, kuriuo nustatomos išsamios jaučių jauniklių mėsos produktų, kurių kilmės šalys – Bosnija ir Hercegovina, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Kroatija ir Serbija, importo tarifinių kvotų taikymo taisyklės (OL L 118, 2012 5 3, p. 1).

4

(5)  
  2016 m. vasario 12 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/342 dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo * stabilizacijos ir asociacijos susitarimo sudarymo Sąjungos vardu (OL L 71, 2016 3 16, p. 1).

5

(6)  
  2017 m. birželio 2 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1464, kuriuo dėl prekybos lengvatų, suteiktų Kosovui * įsigaliojus Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimui, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

6

(*2)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

*2

---

| 2017 8 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 8 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/15

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1468

2017 m. rugpjūčio 11 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 354/2011 dėl leidimo naudoti tam tikrų Bosnijos ir Hercegovinos kilmės žuvų ir žuvininkystės produktų Sąjungos tarifines kvotas ir jų administravimo

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ypač į jo 58 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendimu (ES) 2017/75 (2) (toliau – Sprendimas) Taryba įgaliojo Sąjungos bei jos valstybių narių vardu pasirašyti Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (toliau – Susitarimas) protokolą (toliau – Protokolas), kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą. Remiantis Sprendimu Protokolas buvo laikinai taikomas nuo 2017 m. vasario 1 d. (3); |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu (ES) 2017/75 (2) (toliau – Sprendimas) Taryba įgaliojo Sąjungos bei jos valstybių narių vardu pasirašyti Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (toliau – Susitarimas) protokolą (toliau – Protokolas), kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą. Remiantis Sprendimu Protokolas buvo laikinai taikomas nuo 2017 m. vasario 1 d. (3);

| (2) | Protokolo 3 straipsnyje nustatyta, kad remiantis Protokolo II priedu tam tikriems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės žuvų ir žuvininkystės produktams turi būti suteikiamos Sąjungos nuolaidos. Todėl upėtakių, karpių ir ančiuvių tarifinių kvotų dydžiai turėtų būti padidinti atitinkamai 440, 10 ir 20 tonų; |
| --- | --- |

(2)

Protokolo 3 straipsnyje nustatyta, kad remiantis Protokolo II priedu tam tikriems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės žuvų ir žuvininkystės produktams turi būti suteikiamos Sąjungos nuolaidos. Todėl upėtakių, karpių ir ančiuvių tarifinių kvotų dydžiai turėtų būti padidinti atitinkamai 440, 10 ir 20 tonų;

| (3) | 2017 m. Sąjungos tarifinės kvotos turėtų būti taikomos visa apimtimi, kaip nustatyta Protokolo II priede; |
| --- | --- |

(3)

2017 m. Sąjungos tarifinės kvotos turėtų būti taikomos visa apimtimi, kaip nustatyta Protokolo II priede;

| (4) | Protokolo II priede nustatytas tarifines kvotas turėtų administruoti Komisija chronologine tvarka pagal išleidimo į laisvą apyvartą muitinės deklaracijų priėmimo datą, vadovaudamasi Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2447 (4); |
| --- | --- |

(4)

Protokolo II priede nustatytas tarifines kvotas turėtų administruoti Komisija chronologine tvarka pagal išleidimo į laisvą apyvartą muitinės deklaracijų priėmimo datą, vadovaudamasi Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2447 (4);

| (5) | todėl Komisijos reglamentą (ES) Nr. 354/2011 (5) reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(5)

todėl Komisijos reglamentą (ES) Nr. 354/2011 (5) reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (6) | siekiant užtikrinti sklandų Protokolu numatytos kvotų sistemos taikymą ir administravimą, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos, kurią pradedamas laikinai taikyti Protokolas; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti sklandų Protokolu numatytos kvotų sistemos taikymą ir administravimą, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos, kurią pradedamas laikinai taikyti Protokolas;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 354/2011 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:

  „2 straipsnis
  Priede nustatytos tarifinės kvotos administruojamos pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 (*1) 49–54 straipsnius.


  (*1)  
  2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).“;" |
| --- | --- |

1)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Priede nustatytos tarifinės kvotos administruojamos pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 (*1) 49–54 straipsnius.

(*1)  
  2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).“;"

*1

| 2) | priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu. |
| --- | --- |

2)

priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2017 m. vasario 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugpjūčio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

1

(2)  
  2016 m. lapkričio 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/75 dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, pasirašymo Sąjungos bei jos valstybių narių vardu ir laikino taikymo (OL L 12, 2017 1 17, p. 1).

2

(3)  
  OL L 12, 2017 1 17, p. 22.

3

(4)  
  2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).

4

(5)  
  2011 m. balandžio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 354/2011 dėl leidimo naudoti tam tikrų Bosnijos ir Hercegovinos kilmės žuvų ir žuvininkystės produktų Sąjungos tarifines kvotas ir jų administravimo (OL L 98, 2011 4 13, p. 1).

5

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, laikoma, kad produktų aprašymo formuluotė yra tik nurodomojo pobūdžio, o šiame priede pateiktos lengvatų sistemos taikymas nustatomas pagal KN kodus. Kai yra nurodyti ex KN kodai, lengvatų sistemos taikymas nustatomas remiantis kartu ir KN kodu, ir atitinkamu aprašymu.

ŽUVYS IR ŽUVININKYSTĖS PRODUKTAI

| Kvotos Nr. | KN kodas | TARIC poskyris | Aprašymas | Metinės tarifinės kvotos dydis
  (tonomis grynojo svorio) | Kvotos muito dydis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1594 | 0301 91 | | Upėtakiai (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ir Oncorhynchus chrysogaster): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 500 | Neapmuitinama |
| 0302 11 | |
| 0303 14 | |
| 0304 42 | |
| 0304 52 00 | 10 |
| 0304 82 | |
| 0304 99 21 | 11 , 12 , 20 |
| 0305 10 00 | 10 |
| 0305 39 90 | 10 |
| 0305 43 00 | |
| 0305 59 85 | 61 |
| 0305 69 80 | 61 |
| 09.1595 | 0301 93 00 | | Karpiai (Cyprinus spp., Carassius spp., Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus, Catla catla, Labeo spp., Osteochilus hasselti, Leptobarbus hoeveni, Megalobrama spp.): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 140 | Neapmuitinama |
| 0302 73 00 | |
| 0303 25 00 | |
| 0304 39 00 | 20 |
| 0304 51 00 | 10 |
| 0304 69 00 | 20 |
| 0304 93 90 | 10 |
| 0305 10 00 | 20 |
| 0305 31 00 | 10 |
| 0305 44 90 | 10 |
| 0305 52 00 | 10 |
| 0305 64 00 | 10 |
| 09.1596 | 0301 99 85 | 80 | Jūriniai karosai (Dentex dentex ir Pagellus spp.): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 30 | Neapmuitinama |
| 0302 85 10 | |
| 0303 89 50 | |
| 0304 49 90 | 60 |
| 0304 59 90 | 40 |
| 0304 89 90 | 30 |
| 0304 99 99 | 20 |
| 0305 10 00 | 30 |
| 0305 39 90 | 70 |
| 0305 49 80 | 40 |
| 0305 59 85 | 65 |
| 0305 69 80 | 65 |
| 09.1597 | 0301 99 85 | 22 | Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 30 | Neapmuitinama |
| 0302 84 10 | |
| 0303 84 10 | |
| 0304 49 90 | 70 |
| 0304 59 90 | 45 |
| 0304 89 90 | 40 |
| 0304 99 99 | 70 |
| 0305 10 00 | 40 |
| 0305 39 90 | 80 |
| 0305 49 80 | 50 |
| 0305 59 85 | 67 |
| 0305 69 80 | 67 |
| 09.1598 | 1604 13 11 | | Paruoštos arba konservuotos sardinės | 50 | 6 % |
| 1604 13 19 | |
| 1604 20 50 | 10 , 19 |
| 09.1599 | 1604 16 00 | | Paruošti arba konservuoti ančiuviai | 70 | 12,5 % |
| 1604 20 40 | |

Kvotos Nr.

KN kodas

TARIC poskyris

Aprašymas

Metinės tarifinės kvotos dydis

(tonomis grynojo svorio)

Kvotos muito dydis

09.1594

0301 91

Upėtakiai (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ir Oncorhynchus chrysogaster): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

500

Neapmuitinama

0302 11

0303 14

0304 42

0304 52 00

10

0304 82

0304 99 21

11 , 12 , 20

0305 10 00

10

0305 39 90

10

0305 43 00

0305 59 85

61

0305 69 80

61

09.1595

0301 93 00

Karpiai (Cyprinus spp., Carassius spp., Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus, Catla catla, Labeo spp., Osteochilus hasselti, Leptobarbus hoeveni, Megalobrama spp.): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

140

Neapmuitinama

0302 73 00

0303 25 00

0304 39 00

20

0304 51 00

10

0304 69 00

20

0304 93 90

10

0305 10 00

20

0305 31 00

10

0305 44 90

10

0305 52 00

10

0305 64 00

10

09.1596

0301 99 85

80

Jūriniai karosai (Dentex dentex ir Pagellus spp.): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

30

Neapmuitinama

0302 85 10

0303 89 50

0304 49 90

60

0304 59 90

40

0304 89 90

30

0304 99 99

20

0305 10 00

30

0305 39 90

70

0305 49 80

40

0305 59 85

65

0305 69 80

65

09.1597

0301 99 85

22

Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

30

Neapmuitinama

0302 84 10

0303 84 10

0304 49 90

70

0304 59 90

45

0304 89 90

40

0304 99 99

70

0305 10 00

40

0305 39 90

80

0305 49 80

50

0305 59 85

67

0305 69 80

67

09.1598

1604 13 11

Paruoštos arba konservuotos sardinės

50

6 %

1604 13 19

1604 20 50

10 , 19

09.1599

1604 16 00

Paruošti arba konservuoti ančiuviai

70

12,5 %

1604 20 40

---

| 2017 8 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 8 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/19

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1469

2017 m. rugpjūčio 11 d.

kuriuo nustatomas standartinis draudimo produkto informacinio dokumento pateikimo formatas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. sausio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/97 dėl draudimo produktų platinimo (1), ypač į jos 20 straipsnio 9 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Direktyvą (ES) 2016/97 reikalaujama, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB (2) I priede išvardyti ne gyvybės draudimo produktų kūrėjai parengtų standartinį draudimo produkto informacinį dokumentą, kuriuo klientui suteiktų reikiamą informaciją apie Direktyvos 2009/138/EB I priede išvardytus ne gyvybės draudimo produktus, kad tas klientas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Direktyvą (ES) 2016/97 reikalaujama, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB (2) I priede išvardyti ne gyvybės draudimo produktų kūrėjai parengtų standartinį draudimo produkto informacinį dokumentą, kuriuo klientui suteiktų reikiamą informaciją apie Direktyvos 2009/138/EB I priede išvardytus ne gyvybės draudimo produktus, kad tas klientas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą;

| (2) | Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalyje tiksliai nurodoma, kokia informacija turėtų būti pateikiama draudimo produkto informaciniame dokumente; |
| --- | --- |

(2)

Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalyje tiksliai nurodoma, kokia informacija turėtų būti pateikiama draudimo produkto informaciniame dokumente;

| (3) | kad klientams produkto informaciją būtų lengva skaityti, suprasti ir palyginti, pateikiant Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalyje nurodytą informaciją tos direktyvos 20 straipsnio 5 dalyje nurodytame standartiniame draudimo produkto informaciniame dokumente reikėtų naudoti bendrą dizainą, struktūrą ir formatą, be kita ko, piktogramas arba simbolius. Taip pat prieš informaciją apie papildomus produktus ir pasirenkamąjį draudimą, jeigu tokių yra, neturėtų būti įrašomos varnelės, kryželiai ar šauktukai, o informacija, įtrauktina į draudimo produkto informacinį dokumentą, paprastai turėtų būti išdėstyta ant abiejų A4 formato popieriaus lapo pusių, tačiau bet kokiu atveju puslapių skaičius neturėtų viršyti trijų A4 formato puslapių; |
| --- | --- |

(3)

kad klientams produkto informaciją būtų lengva skaityti, suprasti ir palyginti, pateikiant Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalyje nurodytą informaciją tos direktyvos 20 straipsnio 5 dalyje nurodytame standartiniame draudimo produkto informaciniame dokumente reikėtų naudoti bendrą dizainą, struktūrą ir formatą, be kita ko, piktogramas arba simbolius. Taip pat prieš informaciją apie papildomus produktus ir pasirenkamąjį draudimą, jeigu tokių yra, neturėtų būti įrašomos varnelės, kryželiai ar šauktukai, o informacija, įtrauktina į draudimo produkto informacinį dokumentą, paprastai turėtų būti išdėstyta ant abiejų A4 formato popieriaus lapo pusių, tačiau bet kokiu atveju puslapių skaičius neturėtų viršyti trijų A4 formato puslapių;

| (4) | šis reglamentas grindžiamas Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) Komisijai pateiktais techninių įgyvendinimo standartų projektais; |
| --- | --- |

(4)

šis reglamentas grindžiamas Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) Komisijai pateiktais techninių įgyvendinimo standartų projektais;

| (5) | pagal Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 9 dalį dėl standartinio draudimo produkto informacinio dokumento EIOPA atliko vartotojų tyrimą ir pasikonsultavo su nacionalinėmis institucijomis. Dėl techninių įgyvendinimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, EIOPA taip pat surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Draudimo ir perdraudimo suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010 (3) 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę; |
| --- | --- |

(5)

pagal Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 9 dalį dėl standartinio draudimo produkto informacinio dokumento EIOPA atliko vartotojų tyrimą ir pasikonsultavo su nacionalinėmis institucijomis. Dėl techninių įgyvendinimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, EIOPA taip pat surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Draudimo ir perdraudimo suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010 (3) 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę;

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kūrėjo pavadinimas ir bendrovės logotipas

1.   Ne gyvybės draudimo produktų kūrėjo pavadinimas, valstybė narė, kurioje kūrėjas registruotas, jo reguliavimo statusas ir prireikus jo leidimo numeris nurodomi iš karto po pavadinimo „draudimo produkto informacinis dokumentas“ pirmojo puslapio viršuje.

2.   Kūrėjas gali savo bendrovės logotipą pateikti dešinėje pusėje nuo pavadinimo.

2 straipsnis

Nuoroda į išsamią ikisutartinę ir su sutartimi susijusią informaciją

Draudimo produkto informaciniame dokumente aiškiai nurodoma, kad išsami ikisutartinė ir su sutartimi susijusi informacija apie ne gyvybės draudimo produktą klientui pateikiama kituose dokumentuose. Tai nurodoma iš karto po ne gyvybės draudimo produkto kūrėjo pavadinimo.

3 straipsnis

Ilgis

Atspausdintas draudimo produkto informacinis dokumentas telpa ant abiejų A4 formato lapo pusių. Išimtiniais atvejais, jeigu reikia daugiau vietos, atspausdintas draudimo produkto informacinis dokumentas gali būti ne ilgesnis kaip trijų A4 formato puslapių. Kai kūrėjas naudoja tris A4 formato puslapius, kompetentingos institucijos prašymu jis turi įrodyti, kad reikėjo daugiau vietos.

4 straipsnis

Turinio pateikimas ir tvarka

1.   Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalyje išvardyta draudimo produkto informacinio dokumento informacija pateikiama atskiruose skirsniuose ir laikantis tokios struktūros, išdėstymo, antraščių ir eilės tvarkos, kaip nurodyta standartiniame pateikimo formate šio reglamento priede, naudojant šrifto dydį, kuris yra ne mažesnis kaip 1,2 mm.

2.   Skirsnių ilgis gali skirtis priklausomai nuo informacijos, kuri turi būti įtraukta į kiekvieną skirsnį. Prieš informaciją apie papildomus produktus ir pasirenkamąjį draudimą varnelės, kryželiai ar šauktukai neįrašomi.

3.   Jeigu draudimo produkto informacinis dokumentas pateikiamas naudojant kitą nei popierius patvariąją laikmeną, išdėstymo sudedamųjų dalių dydį galima keisti, jeigu išsaugomas standartinio pateikimo formato išdėstymas, antraštės ir eilės tvarka, taip pat santykinė skirtingų elementų svarba ir dydis.

4.   Jeigu kitos nei popierius patvariosios laikmenos matmenys yra tokie, kad išdėstymas dviem skiltimis neįmanomas, informacija gali būti pateikiama vienoje skiltyje, su sąlyga, kad skirsnių eilės tvarka yra tokia:

| a) | „Kokia šio draudimo rūšis?“ |
| --- | --- |

a)

„Kokia šio draudimo rūšis?“

| b) | „Kam taikoma draudimo apsauga?“ |
| --- | --- |

b)

„Kam taikoma draudimo apsauga?“

| c) | „Kam netaikoma draudimo apsauga?“ |
| --- | --- |

c)

„Kam netaikoma draudimo apsauga?“

| d) | „Ar yra kokių nors draudimo apsaugos apribojimų?“ |
| --- | --- |

d)

„Ar yra kokių nors draudimo apsaugos apribojimų?“

| e) | „Kur man taikoma draudimo apsauga?“ |
| --- | --- |

e)

„Kur man taikoma draudimo apsauga?“

| f) | „Kokios mano pareigos?“ |
| --- | --- |

f)

„Kokios mano pareigos?“

| g) | „Kada ir kaip moku?“ |
| --- | --- |

g)

„Kada ir kaip moku?“

| h) | „Kada įsigalioja ir baigiasi draudimo apsauga?“ |
| --- | --- |

h)

„Kada įsigalioja ir baigiasi draudimo apsauga?“

| i) | „Kaip galiu nutraukti sutartį?“ |
| --- | --- |

i)

„Kaip galiu nutraukti sutartį?“

5.   Skaitmeninių priemonių, įskaitant lygmenis ir iškylančiuosius langus, naudojimas leidžiamas, jeigu visa Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalyje nurodyta informacija pateikiama pagrindinėje draudimo produkto informacinio dokumento dalyje ir jeigu tokių priemonių naudojimas neatitraukia kliento dėmesio nuo pagrindinio dokumento turinio.

Naudojant lygmenis ir iškylančiuosius langus pateikiamoje informacijoje nėra rinkodaros ar reklaminės medžiagos.

5 straipsnis

Aiški kalba

Draudimo produkto informacinis dokumentas parengiamas aiškia kalba, kuri klientui padeda suprasti to dokumento turinį, daugiausia dėmesio skiriant pagrindinei informacijai, kurios klientui reikia informacija pagrįstam sprendimui priimti. Vengiama žargono.

6 straipsnis

Antraštės ir po jomis pateikiama informacija

1.   Draudimo produkto informacinio dokumento skirsniai turi šias antraštes ir po jomis pateikiama ši informacija:

| a) | informacija apie draudimo rūšį, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies a punkte, įrašoma po antrašte „Kokia šio draudimo rūšis?“ dokumento viršutinėje dalyje; |
| --- | --- |

a)

informacija apie draudimo rūšį, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies a punkte, įrašoma po antrašte „Kokia šio draudimo rūšis?“ dokumento viršutinėje dalyje;

| b) | informacija apie pagrindinę draudžiamą riziką, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, įrašoma po antrašte „Kam taikoma draudimo apsauga?“ Prieš kiekvieną šiame skirsnyje nurodytą informaciją įrašomas žalias varnelės simbolis; |
| --- | --- |

b)

informacija apie pagrindinę draudžiamą riziką, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, įrašoma po antrašte „Kam taikoma draudimo apsauga?“ Prieš kiekvieną šiame skirsnyje nurodytą informaciją įrašomas žalias varnelės simbolis;

| c) | informacija apie draudimo sumą, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, įrašoma po antrašte „Kam taikoma draudimo apsauga?“; |
| --- | --- |

c)

informacija apie draudimo sumą, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, įrašoma po antrašte „Kam taikoma draudimo apsauga?“;

| d) | informacija apie geografinę taikymo sritį, jei taikytina, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, įrašoma po antrašte „Kur man taikoma draudimo apsauga?“ Prieš kiekvieną šiame skirsnyje nurodytą informaciją įrašomas mėlynas varnelės simbolis; |
| --- | --- |

d)

informacija apie geografinę taikymo sritį, jei taikytina, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, įrašoma po antrašte „Kur man taikoma draudimo apsauga?“ Prieš kiekvieną šiame skirsnyje nurodytą informaciją įrašomas mėlynas varnelės simbolis;

| e) | informacija apie nedraudžiamos rizikos santrauką, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, įrašoma po antrašte „Kam netaikoma draudimo apsauga?“. Prieš kiekvieną šiame skirsnyje nurodytą informaciją įrašomas raudonas kryželio („X“) simbolis; |
| --- | --- |

e)

informacija apie nedraudžiamos rizikos santrauką, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, įrašoma po antrašte „Kam netaikoma draudimo apsauga?“. Prieš kiekvieną šiame skirsnyje nurodytą informaciją įrašomas raudonas kryželio („X“) simbolis;

| f) | informacija apie pagrindines išimtis, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies d punkte, įrašoma po antrašte „Ar yra kokių nors draudimo apsaugos apribojimų?“ Prieš kiekvieną šiame skirsnyje nurodytą informaciją įrašomas oranžinis šauktuko simbolis; |
| --- | --- |

f)

informacija apie pagrindines išimtis, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies d punkte, įrašoma po antrašte „Ar yra kokių nors draudimo apsaugos apribojimų?“ Prieš kiekvieną šiame skirsnyje nurodytą informaciją įrašomas oranžinis šauktuko simbolis;

| g) | informacija apie susijusias pareigas, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies e, f ir g punktuose, įrašoma po antrašte „Kokios mano pareigos?“; |
| --- | --- |

g)

informacija apie susijusias pareigas, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies e, f ir g punktuose, įrašoma po antrašte „Kokios mano pareigos?“;

| h) | informacija apie draudimo įmokų mokėjimo būdus ir mokėjimų trukmę, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies c punkte, įrašoma po antrašte „Kada ir kaip moku?“; |
| --- | --- |

h)

informacija apie draudimo įmokų mokėjimo būdus ir mokėjimų trukmę, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies c punkte, įrašoma po antrašte „Kada ir kaip moku?“;

| i) | informacija apie sutarties galiojimo laikotarpį, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies h punkte, įrašoma po antrašte „Kada įsigalioja ir baigiasi draudimo apsauga?“; |
| --- | --- |

i)

informacija apie sutarties galiojimo laikotarpį, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies h punkte, įrašoma po antrašte „Kada įsigalioja ir baigiasi draudimo apsauga?“;

| j) | informacija apie sutarties nutraukimo būdus, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies i punkte, įrašoma po antrašte „Kaip galiu nutraukti sutartį?“ |
| --- | --- |

j)

informacija apie sutarties nutraukimo būdus, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies i punkte, įrašoma po antrašte „Kaip galiu nutraukti sutartį?“

2.   Prireikus leidžiama naudoti paantraštes.

7 straipsnis

Piktogramų naudojimas

1.   Kiekvienas skirsnis papildomai žymimas piktograma, kuri vaizdžiai išreiškia atitinkamo skirsnio antraštės turinį:

| a) | informacija apie pagrindinę draudžiamą riziką, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, žymima lietsargio piktograma, kuri yra balta žaliame fone arba žalia baltame fone; |
| --- | --- |

a)

informacija apie pagrindinę draudžiamą riziką, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, žymima lietsargio piktograma, kuri yra balta žaliame fone arba žalia baltame fone;

| b) | informacija apie geografinę taikymo sritį, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, žymima gaublio piktograma, kuri yra balta mėlyname fone arba mėlyna baltame fone; |
| --- | --- |

b)

informacija apie geografinę taikymo sritį, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, žymima gaublio piktograma, kuri yra balta mėlyname fone arba mėlyna baltame fone;

| c) | informacija apie nedraudžiamą riziką, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, žymima trikampyje vaizduojamo X simbolio piktograma, kuri yra balta raudoname fone arba raudona baltame fone; |
| --- | --- |

c)

informacija apie nedraudžiamą riziką, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies b punkte, žymima trikampyje vaizduojamo X simbolio piktograma, kuri yra balta raudoname fone arba raudona baltame fone;

| d) | informacija apie pagrindines išimtis, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies d punkte, žymima trikampyje vaizduojamo šauktuko simboliu („!“), kuris yra baltas oranžiniame fone arba oranžinis baltame fone; |
| --- | --- |

d)

informacija apie pagrindines išimtis, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies d punkte, žymima trikampyje vaizduojamo šauktuko simboliu („!“), kuris yra baltas oranžiniame fone arba oranžinis baltame fone;

| e) | informacija apie pareigas pradėjus vykdyti sutartį, sutarties galiojimo laikotarpiu ir tuo atveju, kai pateikiamas reikalavimas išmokėti draudimo išmoką, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies e, f ir g punktuose, žymima rankų paspaudimo piktograma, kuri yra balta žaliame fone arba žalia baltame fone; |
| --- | --- |

e)

informacija apie pareigas pradėjus vykdyti sutartį, sutarties galiojimo laikotarpiu ir tuo atveju, kai pateikiamas reikalavimas išmokėti draudimo išmoką, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies e, f ir g punktuose, žymima rankų paspaudimo piktograma, kuri yra balta žaliame fone arba žalia baltame fone;

| f) | informacija apie mokėjimo būdus ir trukmę, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies c punkte, žymima monetų piktograma, kuri yra balta geltoname fone arba geltona baltame fone; |
| --- | --- |

f)

informacija apie mokėjimo būdus ir trukmę, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies c punkte, žymima monetų piktograma, kuri yra balta geltoname fone arba geltona baltame fone;

| g) | informacija apie sutarties galiojimo laikotarpį, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies h punkte, žymima smėlio laikrodžio piktograma, kuri yra balta mėlyname fone arba mėlyna baltame fone; |
| --- | --- |

g)

informacija apie sutarties galiojimo laikotarpį, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies h punkte, žymima smėlio laikrodžio piktograma, kuri yra balta mėlyname fone arba mėlyna baltame fone;

| h) | informacija apie sutarties nutraukimo būdus, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies i punkte, žymima delno ant skydo piktograma, kuri yra balta juodame fone arba juoda baltame fone. |
| --- | --- |

h)

informacija apie sutarties nutraukimo būdus, kaip nurodyta Direktyvos (ES) 2016/97 20 straipsnio 8 dalies i punkte, žymima delno ant skydo piktograma, kuri yra balta juodame fone arba juoda baltame fone.

2.   Visos piktogramos išdėstomos pagal priede pateiktą standartinį pateikimo formatą.

3.   1 ir 2 dalyse nurodytos piktogramos gali būti pateikiamos nespalvotos, kai draudimo produkto informacinis dokumentas išspausdinamas nespalvotas arba padaroma nespalvota jo fotokopija.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugpjūčio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 26, 2016 2 2, p. 19.

1

(2)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

2

(3)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/79/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 48).

3

---

PRIEDAS

Image 2

---

SPRENDIMAI

| 2017 8 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 8 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/24

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/1470

2017 m. vasario 2 d.

dėl pagalbos schemų SA.26763 2014/C (ex 2012/NN), kurias Prancūzija taikė autobusų transporto įmonėms Il de Franso regione

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 439)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtų straipsnių nuostatas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCESAS

PROCESAS

| (1) | 2008 m. spalio 7 d. laišku, gautu 2008 m. spalio 17 d., vienas iš skundo pateikėjų, pageidavęs išlaikyti anonimiškumą (toliau – skundo pateikėjas) Komisijai prieš Il de Franso regioną (toliau – regionas) pateikė skundą dėl to, kad regionas nuo 1994 m. nustatė pagalbos ir subsidijų schemą tam tikroms šio regiono transporto įmonėms. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. spalio 7 d. laišku, gautu 2008 m. spalio 17 d., vienas iš skundo pateikėjų, pageidavęs išlaikyti anonimiškumą (toliau – skundo pateikėjas) Komisijai prieš Il de Franso regioną (toliau – regionas) pateikė skundą dėl to, kad regionas nuo 1994 m. nustatė pagalbos ir subsidijų schemą tam tikroms šio regiono transporto įmonėms.

| (2) | 2008 m. lapkričio 25 d. laišku Komisija Prancūzijos institucijoms išsiuntė prašymą pateikti su šiuo skundu susijusią informaciją. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. lapkričio 25 d. laišku Komisija Prancūzijos institucijoms išsiuntė prašymą pateikti su šiuo skundu susijusią informaciją.

| (3) | 2009 m. sausio 13 d. laišku Prancūzijos institucijos paprašė Komisijos papildomo termino, kad galėtų atsakyti į Komisijos klausimus. Komisija prašymą patenkino 2009 m. sausio 14 d. laišku. Tuomet atsakymo laikas buvo pratęstas iki 2009 m. vasario 18 d. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. sausio 13 d. laišku Prancūzijos institucijos paprašė Komisijos papildomo termino, kad galėtų atsakyti į Komisijos klausimus. Komisija prašymą patenkino 2009 m. sausio 14 d. laišku. Tuomet atsakymo laikas buvo pratęstas iki 2009 m. vasario 18 d.

| (4) | 2009 m. vasario 26 d. Prancūzijos institucijos atsakė į Komisijos prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. vasario 26 d. Prancūzijos institucijos atsakė į Komisijos prašymą pateikti informaciją.

| (5) | 2010 m. balandžio 20 d., rugsėjo 2 d. ir lapkričio 17 d. laiškais skundo pateikėjas Komisijai pateikė papildomos informacijos apie regionui suteiktas priemones. |
| --- | --- |

(5)

2010 m. balandžio 20 d., rugsėjo 2 d. ir lapkričio 17 d. laiškais skundo pateikėjas Komisijai pateikė papildomos informacijos apie regionui suteiktas priemones.

| (6) | Kadangi Prancūzijos institucijos negavo jokio papildomo prašymo pateikti informaciją, jos 2011 m. gegužės 31 d. laišku paprašė Komisijos raštu patvirtinti tyrimo procedūros nutraukimą. |
| --- | --- |

(6)

Kadangi Prancūzijos institucijos negavo jokio papildomo prašymo pateikti informaciją, jos 2011 m. gegužės 31 d. laišku paprašė Komisijos raštu patvirtinti tyrimo procedūros nutraukimą.

| (7) | 2011 m. birželio 8 d. laišku Komisija paprašė Prancūzijos institucijų pakomentuoti skundo pateikėjo pateiktą papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(7)

2011 m. birželio 8 d. laišku Komisija paprašė Prancūzijos institucijų pakomentuoti skundo pateikėjo pateiktą papildomą informaciją.

| (8) | Nors Komisija išsiuntė priminimo laiškus 2011 m. lapkričio 14 d. ir 2012 m. vasario 29 d. bei 2011 m. rugsėjo 22 d. bei gruodžio 8 d. elektroninius laiškus, į Komisijos prašymą pateikti informaciją nebuvo atsakyta. |
| --- | --- |

(8)

Nors Komisija išsiuntė priminimo laiškus 2011 m. lapkričio 14 d. ir 2012 m. vasario 29 d. bei 2011 m. rugsėjo 22 d. bei gruodžio 8 d. elektroninius laiškus, į Komisijos prašymą pateikti informaciją nebuvo atsakyta.

| (9) | 2012 m. liepos 17 d. Prancūzijos institucijoms buvo pateiktas dar vienas prašymas pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(9)

2012 m. liepos 17 d. Prancūzijos institucijoms buvo pateiktas dar vienas prašymas pateikti informaciją.

| (10) | Kadangi Prancūzijos institucijos neatsakė per nustatytą laikotarpį, 2012 m. rugsėjo 25 d. joms buvo išsiųstas priminimo laiškas. Į jį taip pat nebuvo atsakyta. |
| --- | --- |

(10)

Kadangi Prancūzijos institucijos neatsakė per nustatytą laikotarpį, 2012 m. rugsėjo 25 d. joms buvo išsiųstas priminimo laiškas. Į jį taip pat nebuvo atsakyta.

| (11) | 2012 m. gruodžio 14 d. Komisija priėmė įsakymą pateikti informaciją. Prancūzija 2013 m. sausio 22 d. pateikė neišsamų atsakymą ir jame įsipareigojo kuo greičiau Komisijai išsamiai atsakyti į įsakyme iškeltus klausimus. Iki sprendimo pradėti procedūrą dienos Komisija nebuvo gavusi papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(11)

2012 m. gruodžio 14 d. Komisija priėmė įsakymą pateikti informaciją. Prancūzija 2013 m. sausio 22 d. pateikė neišsamų atsakymą ir jame įsipareigojo kuo greičiau Komisijai išsamiai atsakyti į įsakyme iškeltus klausimus. Iki sprendimo pradėti procedūrą dienos Komisija nebuvo gavusi papildomos informacijos.

| (12) | 2014 m. kovo 11 d., taip ir nesulaukusi minėtos informacijos, Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalį. Šis sprendimas (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Jame buvo prašoma trečiųjų šalių pateikti savo pastabas dėl aptariamų priemonių. |
| --- | --- |

(12)

2014 m. kovo 11 d., taip ir nesulaukusi minėtos informacijos, Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalį. Šis sprendimas (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Jame buvo prašoma trečiųjų šalių pateikti savo pastabas dėl aptariamų priemonių.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (13) | Prancūzija pateikė pastabas 2014 m. balandžio 30 d. Komisija taip pat gavo septynių suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas. Komisija perdavė šias pastabas Prancūzijai ir suteikė jai galimybę jas pakomentuoti. 2014 m. rugsėjo 3 d. laišku Prancūzija nurodė, kad komentarų neturi. |
| --- | --- |

(13)

Prancūzija pateikė pastabas 2014 m. balandžio 30 d. Komisija taip pat gavo septynių suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas. Komisija perdavė šias pastabas Prancūzijai ir suteikė jai galimybę jas pakomentuoti. 2014 m. rugsėjo 3 d. laišku Prancūzija nurodė, kad komentarų neturi.

| (14) | 2016 m. birželio 21 d., jau pasibaigus terminui, Komisija gavo bendrą keturių iš septynių suinteresuotųjų trečiųjų šalių raštą. Šiuo raštu buvo būtent siekiama patikslinti šių suinteresuotųjų šalių poziciją po to, kai Teismas priėmė sprendimą byloje Europos Komisija prieš Jørgen Andersen (toliau – Jørgen Andersen sprendimas) (3). |
| --- | --- |

(14)

2016 m. birželio 21 d., jau pasibaigus terminui, Komisija gavo bendrą keturių iš septynių suinteresuotųjų trečiųjų šalių raštą. Šiuo raštu buvo būtent siekiama patikslinti šių suinteresuotųjų šalių poziciją po to, kai Teismas priėmė sprendimą byloje Europos Komisija prieš Jørgen Andersen (toliau – Jørgen Andersen sprendimas) (3).

Europos Komisija prieš Jørgen Andersen

Jørgen Andersen

3

| (15) | Galiausiai regionas pageidavo papildyti savo pastabas išsiųsdamas papildomą raštą 2016 m. lapkričio 9 d. |
| --- | --- |

(15)

Galiausiai regionas pageidavo papildyti savo pastabas išsiųsdamas papildomą raštą 2016 m. lapkričio 9 d.

2.   APTARIAMŲ PRIEMONIŲ KONTEKSTAS IR APŽVALGA

APTARIAMŲ PRIEMONIŲ KONTEKSTAS IR APŽVALGA

| (16) | Daugiau nei 12 mln. gyventojų turintis Il de Franso regionas sudaro 18,8 % visos Prancūzijos gyventojų. Tai yra labiausiai apgyvendintas ir tankiausias šalies regionas (996 gyv./km2). Pasak Il de Franso teritorijų ir miestų planavimo instituto (4), Il de Franso eismas yra rekordiškai didelis visoje Europoje: 2010 m. buvo vidutiniškai daugiau kaip 240 000 transporto priemonių per dieną penkiose regiono atkarpose, t. y. trijose periferinio bulvaro atkarpose, vienoje A1 atkarpoje ir vienoje A4 atkarpoje – jose eismas gerokai intensyvesnis nei Londono, Berlyno ar Milano intensyviausiose automobilių kelių dalyse. Tačiau neatsižvelgiant į netipišką kai kurių atkarpų situaciją, visame pagrindiniame kelių tinkle eismo intensyvumas yra ypač didelis. Il de Franso kelių direkcijos eksploatuojamo tinklo vienoje stotyje iš dviejų transporto priemonių skaičius viršija 18 000 per dieną vienam keliui, kai toks eismo intensyvumas likusios Prancūzijos didžiuosiuose nacionaliniuose automobilių greitkeliuose rodo labai pablogėjusias eismo sąlygas. |
| --- | --- |

(16)

Daugiau nei 12 mln. gyventojų turintis Il de Franso regionas sudaro 18,8 % visos Prancūzijos gyventojų. Tai yra labiausiai apgyvendintas ir tankiausias šalies regionas (996 gyv./km2). Pasak Il de Franso teritorijų ir miestų planavimo instituto (4), Il de Franso eismas yra rekordiškai didelis visoje Europoje: 2010 m. buvo vidutiniškai daugiau kaip 240 000 transporto priemonių per dieną penkiose regiono atkarpose, t. y. trijose periferinio bulvaro atkarpose, vienoje A1 atkarpoje ir vienoje A4 atkarpoje – jose eismas gerokai intensyvesnis nei Londono, Berlyno ar Milano intensyviausiose automobilių kelių dalyse. Tačiau neatsižvelgiant į netipišką kai kurių atkarpų situaciją, visame pagrindiniame kelių tinkle eismo intensyvumas yra ypač didelis. Il de Franso kelių direkcijos eksploatuojamo tinklo vienoje stotyje iš dviejų transporto priemonių skaičius viršija 18 000 per dieną vienam keliui, kai toks eismo intensyvumas likusios Prancūzijos didžiuosiuose nacionaliniuose automobilių greitkeliuose rodo labai pablogėjusias eismo sąlygas.

2

4

| (17) | Il de Franso regione įvyksta dvidešimt trys milijonai kelionių mechanizuotomis transporto priemonėmis (t. y. du trečdaliai visų kelionių). Daugiau kaip pusė jų atliekama privačiomis transporto priemonėmis (parkas viršija keturis milijonus transporto priemonių) arba komercinėmis transporto priemonėmis. Likusią dalį sudaro viešojo transporto priemonės. Pagrindinio Il de Franso tinklo perkrovimas taip pat pasireiškia nuolat intensyviu eismu: valandinis srautas dažnai yra didžiausias nuo 6 iki 21 val., o dienos eismas ištisus metus yra beveik vienodas. Tokiais apkrovos lygiais nedideli eismo pokyčiai gali sukelti labai didelius greičių nuokrypius ir greitai sukelti eismo perkrovą. Neigiami išoriniai poveikiai dėl tokių perkrovos lygių yra akivaizdūs: atmosferos tarša, laiko gaišimas, avarijų skaičiaus didėjimas, teritorijos patrauklumo mažėjimas ir t. t. Esant tokiai situacijai patrauklaus viešojo transporto pasiūlos plėtra yra būtina norint pasiekti tvarų judrumą. |
| --- | --- |

(17)

Il de Franso regione įvyksta dvidešimt trys milijonai kelionių mechanizuotomis transporto priemonėmis (t. y. du trečdaliai visų kelionių). Daugiau kaip pusė jų atliekama privačiomis transporto priemonėmis (parkas viršija keturis milijonus transporto priemonių) arba komercinėmis transporto priemonėmis. Likusią dalį sudaro viešojo transporto priemonės. Pagrindinio Il de Franso tinklo perkrovimas taip pat pasireiškia nuolat intensyviu eismu: valandinis srautas dažnai yra didžiausias nuo 6 iki 21 val., o dienos eismas ištisus metus yra beveik vienodas. Tokiais apkrovos lygiais nedideli eismo pokyčiai gali sukelti labai didelius greičių nuokrypius ir greitai sukelti eismo perkrovą. Neigiami išoriniai poveikiai dėl tokių perkrovos lygių yra akivaizdūs: atmosferos tarša, laiko gaišimas, avarijų skaičiaus didėjimas, teritorijos patrauklumo mažėjimas ir t. t. Esant tokiai situacijai patrauklaus viešojo transporto pasiūlos plėtra yra būtina norint pasiekti tvarų judrumą.

| (18) | Išsamaus Komisijos tyrimo metu buvo domimasi reguliaraus viešojo kelių transporto įmonių, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį ypatingame Il de Franso kontekste, investavimo pagalbos sistema, į kurią svarbu atsižvelgti. Ši sistema laikui bėgant keitėsi, atsižvelgiant į Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto organizavimo tvarką, todėl Komisija išskyrė du laikotarpius:






  a) | 1994–2008 m. laikotarpį, kuriuo regionas suteikė investicijų subsidijų kaip kompensaciją už pasirašytą eksploatavimo susitarimų, jau sudarytų tarp transporto įmonės ir vietos valdžios institucijos, pataisą; |
| --- | --- | --- |

(18)

Išsamaus Komisijos tyrimo metu buvo domimasi reguliaraus viešojo kelių transporto įmonių, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį ypatingame Il de Franso kontekste, investavimo pagalbos sistema, į kurią svarbu atsižvelgti. Ši sistema laikui bėgant keitėsi, atsižvelgiant į Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto organizavimo tvarką, todėl Komisija išskyrė du laikotarpius:

a)

1994–2008 m. laikotarpį, kuriuo regionas suteikė investicijų subsidijų kaip kompensaciją už pasirašytą eksploatavimo susitarimų, jau sudarytų tarp transporto įmonės ir vietos valdžios institucijos, pataisą;

| b) | 2008–2016 m. laikotarpį, kuriuo Il de Franso transporto profesinė sąjunga (toliau – STIF) teikė subsidijas pagal naują transporto organizavimo tvarką, Il de Franse galiojusią nuo 2007 m. Šis laikotarpis taip pat skirstomas į dvi dalis, kurios atitinka du viešųjų paslaugų sutarčių, kurias vieną po kitos sudarė STIF, tipus. |
| --- | --- |

b)

2008–2016 m. laikotarpį, kuriuo Il de Franso transporto profesinė sąjunga (toliau – STIF) teikė subsidijas pagal naują transporto organizavimo tvarką, Il de Franse galiojusią nuo 2007 m. Šis laikotarpis taip pat skirstomas į dvi dalis, kurios atitinka du viešųjų paslaugų sutarčių, kurias vieną po kitos sudarė STIF, tipus.

2.1.   Regiono įgyvendintos priemonės

Regiono įgyvendintos priemonės

| (19) | 1994 m. spalio 20 d. regionas priėmė sprendimą (5), kuriuo siekiama pertvarkyti visas 1979 m. nustatytas priemones (6) įmonių, teikiančių reguliaraus viešojo kelių transportų paslaugas Il de Franso regione, naudai. Prieš 1994 m. sprendimą dviem sprendimais jau buvo iš dalies pakeista pradinė 1979 m. priemonė: 1984 m. (CR 84-07) ir 1987 m. (CR 87-07). Po jo buvo priimti du kiti sprendimai: vienas 1998 m. (CR 44-98) ir 2001 m. (CR 47-01), kol galiausiai priemonė buvo galutinai panaikinta 2008 m. |
| --- | --- |

(19)

1994 m. spalio 20 d. regionas priėmė sprendimą (5), kuriuo siekiama pertvarkyti visas 1979 m. nustatytas priemones (6) įmonių, teikiančių reguliaraus viešojo kelių transportų paslaugas Il de Franso regione, naudai. Prieš 1994 m. sprendimą dviem sprendimais jau buvo iš dalies pakeista pradinė 1979 m. priemonė: 1984 m. (CR 84-07) ir 1987 m. (CR 87-07). Po jo buvo priimti du kiti sprendimai: vienas 1998 m. (CR 44-98) ir 2001 m. (CR 47-01), kol galiausiai priemonė buvo galutinai panaikinta 2008 m.

5

6

| (20) | Taikydamas šiuos sprendimus, regionas galėjo teikti finansinę pagalbą vietos valdžios institucijoms, su kokia nors privačiąja įmone sudariusioms reguliaraus autobusų susisiekimo linijų eksploatavimo sutartį arba jas eksploatavusioms tiesiogiai per valstybės įmonę. Vietos valdžios institucijos grąžindavo šią pagalbą transporto įmonei, jei ji turėjo subsidijuojamų investicijų. |
| --- | --- |

(20)

Taikydamas šiuos sprendimus, regionas galėjo teikti finansinę pagalbą vietos valdžios institucijoms, su kokia nors privačiąja įmone sudariusioms reguliaraus autobusų susisiekimo linijų eksploatavimo sutartį arba jas eksploatavusioms tiesiogiai per valstybės įmonę. Vietos valdžios institucijos grąžindavo šią pagalbą transporto įmonei, jei ji turėjo subsidijuojamų investicijų.

| (21) | Teikiamomis subsidijomis buvo daugiausiai siekiama skatinti naujų transporto priemonių įsigijimą, kompensuojant kiekybines pasiūlos gerinimo priemones (didinant dažnumą arba apimtį, ilginant esamas arba kuriant naujas linijas), kokybines pasiūlos gerinimo priemones (prisijungiant prie kokybės chartijos, naudojant žemagrindžius autobusus), naujų įrenginių transporto priemonėse (garsinio arba vaizdinio stotelių pranešimo įtaisų) įrengimą, kelionės bilietų išdavimo ir patvirtinimo sistemų diegimą, sustojimo taškų ir stulpų įrengimą arba mokymų rengimą. |
| --- | --- |

(21)

Teikiamomis subsidijomis buvo daugiausiai siekiama skatinti naujų transporto priemonių įsigijimą, kompensuojant kiekybines pasiūlos gerinimo priemones (didinant dažnumą arba apimtį, ilginant esamas arba kuriant naujas linijas), kokybines pasiūlos gerinimo priemones (prisijungiant prie kokybės chartijos, naudojant žemagrindžius autobusus), naujų įrenginių transporto priemonėse (garsinio arba vaizdinio stotelių pranešimo įtaisų) įrengimą, kelionės bilietų išdavimo ir patvirtinimo sistemų diegimą, sustojimo taškų ir stulpų įrengimą arba mokymų rengimą.

| (22) | Vietos valdžios institucijos turėdavo regionui pateikti prašymus skirti subsidijas. |
| --- | --- |

(22)

Vietos valdžios institucijos turėdavo regionui pateikti prašymus skirti subsidijas.

| (23) | Subsidijų lygis siekė nuo 25 iki 60 % išlaidų neatskaičius mokesčių. Subsidijų dydis buvo apribotas, atsižvelgiant į išlaidų pobūdį. |
| --- | --- |

(23)

Subsidijų lygis siekė nuo 25 iki 60 % išlaidų neatskaičius mokesčių. Subsidijų dydis buvo apribotas, atsižvelgiant į išlaidų pobūdį.

| (24) | Pagalbos gavėjai turėdavo įsipareigoti išlaikyti kiekybines ir kokybines pasiūlos gerinimo priemones, transporto priemones ir įrenginius bent penkerius metus nuo jų įdiegimo. Šiuos penkerius metus transporto priemonės, kurioms suteiktos subsidijos, privalėjo pirmenybine tvarka iš esmės važinėti atitinkamomis linijomis. |
| --- | --- |

(24)

Pagalbos gavėjai turėdavo įsipareigoti išlaikyti kiekybines ir kokybines pasiūlos gerinimo priemones, transporto priemones ir įrenginius bent penkerius metus nuo jų įdiegimo. Šiuos penkerius metus transporto priemonės, kurioms suteiktos subsidijos, privalėjo pirmenybine tvarka iš esmės važinėti atitinkamomis linijomis.

| (25) | Galiausiai paslaugą užsakančios vietos valdžios institucijos ir įmonės privalėjo sudaryti eksploatavimo susitarimo pataisą (ją taip pat privalėjo parašu patvirtinti Regiono tarybos pirmininkas), kuriame buvo apibrėžtas pagalbos naudojimas ir įmonei nustatyta prievolė išlaikyti kokybines ir kiekybines pasiūlos gerinimo priemones. |
| --- | --- |

(25)

Galiausiai paslaugą užsakančios vietos valdžios institucijos ir įmonės privalėjo sudaryti eksploatavimo susitarimo pataisą (ją taip pat privalėjo parašu patvirtinti Regiono tarybos pirmininkas), kuriame buvo apibrėžtas pagalbos naudojimas ir įmonei nustatyta prievolė išlaikyti kokybines ir kiekybines pasiūlos gerinimo priemones.

| (26) | Pasak Prancūzijos institucijų, nuo 1994 m. iki 2008 m. šia priemone pasinaudojo 135 įmonės iš 150 Il de Franso regione esančių įmonių. |
| --- | --- |

(26)

Pasak Prancūzijos institucijų, nuo 1994 m. iki 2008 m. šia priemone pasinaudojo 135 įmonės iš 150 Il de Franso regione esančių įmonių.

2.1.1.   Nacionalinio teismo procedūra

Nacionalinio teismo procedūra

| (27) | 2004 m. gegužės mėn. Autonominė keleivių vežėjų profesinė sąjunga (toliau – SATV) Regiono tarybos pirmininko paprašė panaikinti tris minėtus sprendimus. Pirmininkui atsisakius tai padaryti 2004 m. birželio 17 d., SATV pateikė skundą Paryžiaus administraciniam teismui panaikinti skundo atmetimo sprendimą. |
| --- | --- |

(27)

2004 m. gegužės mėn. Autonominė keleivių vežėjų profesinė sąjunga (toliau – SATV) Regiono tarybos pirmininko paprašė panaikinti tris minėtus sprendimus. Pirmininkui atsisakius tai padaryti 2004 m. birželio 17 d., SATV pateikė skundą Paryžiaus administraciniam teismui panaikinti skundo atmetimo sprendimą.

| (28) | Savo 2008 m. liepos 10 d. nuosprendžiu (7) Administracinis teismas patenkino SATV panaikinimo prašymą ir nurodė regionui pateikti Regiono tarybai naują sprendimą, nes apie šios pagalbos priemonės priėmimą nebuvo pranešta Europos Komisijai. Administracinis teismas taip pat nurodė regionui panaikinti tris sprendimus. |
| --- | --- |

(28)

Savo 2008 m. liepos 10 d. nuosprendžiu (7) Administracinis teismas patenkino SATV panaikinimo prašymą ir nurodė regionui pateikti Regiono tarybai naują sprendimą, nes apie šios pagalbos priemonės priėmimą nebuvo pranešta Europos Komisijai. Administracinis teismas taip pat nurodė regionui panaikinti tris sprendimus.

7

| (29) | Regionas, apskųsdamas šį nuosprendį, ginčijamus sprendimus panaikino 2008 m. spalio 16 d. Sprendimu CR 80-08. |
| --- | --- |

(29)

Regionas, apskųsdamas šį nuosprendį, ginčijamus sprendimus panaikino 2008 m. spalio 16 d. Sprendimu CR 80-08.

| (30) | 2010 m. liepos 12 d. (8) Paryžiaus Apeliacinis administracinis teismas (toliau – CAA) patvirtino Administracinio teismo nuosprendį. Regionas pateikė kasacinį skundą Valstybės Tarybai dėl šio sprendimo. Valstybės Taryba šį skundą atmetė 2012 m. liepos 23 d. sprendimu (9). |
| --- | --- |

(30)

2010 m. liepos 12 d. (8) Paryžiaus Apeliacinis administracinis teismas (toliau – CAA) patvirtino Administracinio teismo nuosprendį. Regionas pateikė kasacinį skundą Valstybės Tarybai dėl šio sprendimo. Valstybės Taryba šį skundą atmetė 2012 m. liepos 23 d. sprendimu (9).

8

9

| (31) | Keturi suinteresuotieji asmenys taip pat pateikė trečiojo asmens skundą dėl Paryžiaus CAA sprendimo. 2015 m. lapkričio 27 d. CAA atmetus skundą, suinteresuotosios trečiosios šalys pateikė kasacinį skundą. Šis skundas šiuo metu dar neišnagrinėtas. |
| --- | --- |

(31)

Keturi suinteresuotieji asmenys taip pat pateikė trečiojo asmens skundą dėl Paryžiaus CAA sprendimo. 2015 m. lapkričio 27 d. CAA atmetus skundą, suinteresuotosios trečiosios šalys pateikė kasacinį skundą. Šis skundas šiuo metu dar neišnagrinėtas.

| (32) | SATV 2008 m. spalio 27 d. pateikus naują ieškinį, Paryžiaus administracinis teismas 2013 m. birželio 4 d. nuosprendžiu (10) nurodė regionui pateikti vykdomuosius dokumentus, kad susigrąžintų suteiktą pagalbą, atsižvelgdamas į tai, kad sprendimai buvo panaikinti 2008 m. liepos 10 d. Nuosprendžiu Nr. 0417015. Regionas pateikė apeliacinį skundą dėl šio nuosprendžio. 2013 m. gruodžio 31 d. Paryžiaus CAA skundą (11) atmetė. Regionas pateikė kasacinį skundą Valstybės Tarybai dėl šio sprendimo. Šis skundas vis dar neišnagrinėtas. |
| --- | --- |

(32)

SATV 2008 m. spalio 27 d. pateikus naują ieškinį, Paryžiaus administracinis teismas 2013 m. birželio 4 d. nuosprendžiu (10) nurodė regionui pateikti vykdomuosius dokumentus, kad susigrąžintų suteiktą pagalbą, atsižvelgdamas į tai, kad sprendimai buvo panaikinti 2008 m. liepos 10 d. Nuosprendžiu Nr. 0417015. Regionas pateikė apeliacinį skundą dėl šio nuosprendžio. 2013 m. gruodžio 31 d. Paryžiaus CAA skundą (11) atmetė. Regionas pateikė kasacinį skundą Valstybės Tarybai dėl šio sprendimo. Šis skundas vis dar neišnagrinėtas.

10

11

2.2.   STIF įgyvendintos priemonės

STIF įgyvendintos priemonės

| (33) | STIF yra viešoji administracinė įstaiga, reguliuojama 2005 m. birželio 10 d. Dekretu Nr. 2005-664. Ji organizuoja, koordinuoja ir finansuoja viešąjį Il de Franso keleivių transportą, kurio paslaugas teikia Autonominė Paryžiaus transporto valstybės įmonė (pranc. Régie autonome des transports parisiens, RATP), Valstybinė Prancūzijos geležinkelių bendrovė (pranc. Société nationale des chemins de fer français, SNCF), Transilien tinklas ir privačiosios autobusų įmonės, priklausančios profesinės Il de Franso transporto organizacijos tinklui (toliau – OPTILE). |
| --- | --- |

(33)

STIF yra viešoji administracinė įstaiga, reguliuojama 2005 m. birželio 10 d. Dekretu Nr. 2005-664. Ji organizuoja, koordinuoja ir finansuoja viešąjį Il de Franso keleivių transportą, kurio paslaugas teikia Autonominė Paryžiaus transporto valstybės įmonė (pranc. Régie autonome des transports parisiens, RATP), Valstybinė Prancūzijos geležinkelių bendrovė (pranc. Société nationale des chemins de fer français, SNCF), Transilien tinklas ir privačiosios autobusų įmonės, priklausančios profesinės Il de Franso transporto organizacijos tinklui (toliau – OPTILE).

Régie autonome des transports parisiens

Société nationale des chemins de fer français

Transilien

| (34) | 2006 m. gruodžio 13 d. Sprendimu Nr. 2006/1161 STIF nustatė naują sutartimis grindžiamą visų reguliaraus viešojo kelių transporto linijų organizavimą. Taip buvo siekiama sustiprinti jos kaip organizuojančios institucijos vaidmenį apibrėžiant pasiūlą ir paslaugų lygį, taip pat nagrinėjant transporto įmonių našumo ir finansinio skaidrumo aspektus. |
| --- | --- |

(34)

2006 m. gruodžio 13 d. Sprendimu Nr. 2006/1161 STIF nustatė naują sutartimis grindžiamą visų reguliaraus viešojo kelių transporto linijų organizavimą. Taip buvo siekiama sustiprinti jos kaip organizuojančios institucijos vaidmenį apibrėžiant pasiūlą ir paslaugų lygį, taip pat nagrinėjant transporto įmonių našumo ir finansinio skaidrumo aspektus.

| (35) | Ši nauja organizavimo tvarka grindžiama regionine specifikacija, kurios principai išdėstyti dviejose vėlesnėse sutartyse, sudarytose iš viso dešimties metų laikotarpiui:






  a) | pirmoji 1 tipo sutartis (toliau – CT1) buvo sudaryta ne ilgesniam kaip ketverių metų laikotarpiui (nuo 2007 m. iki 2010 m. arba iki 2011 m. paskutinėms sutartims); |
| --- | --- | --- |

(35)

Ši nauja organizavimo tvarka grindžiama regionine specifikacija, kurios principai išdėstyti dviejose vėlesnėse sutartyse, sudarytose iš viso dešimties metų laikotarpiui:

a)

pirmoji 1 tipo sutartis (toliau – CT1) buvo sudaryta ne ilgesniam kaip ketverių metų laikotarpiui (nuo 2007 m. iki 2010 m. arba iki 2011 m. paskutinėms sutartims);

| b) | antroji 2 tipo sutartis (toliau – CT2) buvo sudaryta užbaigus dvišales derybas su kiekviena privačiąja įmone upės baseino transporto tinklams likusiu laikotarpiu iki 2016 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

b)

antroji 2 tipo sutartis (toliau – CT2) buvo sudaryta užbaigus dvišales derybas su kiekviena privačiąja įmone upės baseino transporto tinklams likusiu laikotarpiu iki 2016 m. gruodžio 31 d.

| (36) | Šių abiejų tipų sutartyse (tačiau skirtingai) laikomasi transporto įmonių padarytų investicijų subsidijų principo. |
| --- | --- |

(36)

Šių abiejų tipų sutartyse (tačiau skirtingai) laikomasi transporto įmonių padarytų investicijų subsidijų principo.

2.2.1.   CT1 pristatymas

CT1 pristatymas

| (37) | CT1 sutartys buvo sudarytos 2006 m. gruodžio 13 d. su 75 privačiosiomis transporto įmonėmis ir įsigaliojo 2007 m. sausio 1 d. Jos pakeitė ankstesniuosius eksploatavimo susitarimus, tuo pačiu metu ruošiantis pereiti prie „tikslinės“ sutarčių formos, t. y. CT2. |
| --- | --- |

(37)

CT1 sutartys buvo sudarytos 2006 m. gruodžio 13 d. su 75 privačiosiomis transporto įmonėmis ir įsigaliojo 2007 m. sausio 1 d. Jos pakeitė ankstesniuosius eksploatavimo susitarimus, tuo pačiu metu ruošiantis pereiti prie „tikslinės“ sutarčių formos, t. y. CT2.

| (38) | CT1 sutartys buvo sudarytos su kiekviena įmone dėl visų jos eksploatuojamų linijų. Remiantis CT1 2-1 straipsniu, sutarties tikslas buvo nustatyti „eksploatuojamos reguliaraus viešojo keleivių transporto Il de Franse viešosios paslaugos įmonės steigimo sąlygas“. Ja buvo nustatyta santykių tarp STIF ir paslaugų teikėjo tvarka, t. y. šie aspektai:






  a) | reguliaraus viešojo kelių transporto paslaugos, įtrauktos į Regioninį transporto planą ir aprašytos sutartyje, teikimo pagrindas ir įsipareigojimai; |
| --- | --- | --- |

(38)

CT1 sutartys buvo sudarytos su kiekviena įmone dėl visų jos eksploatuojamų linijų. Remiantis CT1 2-1 straipsniu, sutarties tikslas buvo nustatyti „eksploatuojamos reguliaraus viešojo keleivių transporto Il de Franse viešosios paslaugos įmonės steigimo sąlygas“. Ja buvo nustatyta santykių tarp STIF ir paslaugų teikėjo tvarka, t. y. šie aspektai:

a)

reguliaraus viešojo kelių transporto paslaugos, įtrauktos į Regioninį transporto planą ir aprašytos sutartyje, teikimo pagrindas ir įsipareigojimai;

| b) | su paslaugų kokybe susiję reikalavimai, taikomi sutartyje numatytai paslaugų pasiūlai, laikantis Regiono specifikacijoje numatytų mažiausių apimčių; |
| --- | --- |

b)

su paslaugų kokybe susiję reikalavimai, taikomi sutartyje numatytai paslaugų pasiūlai, laikantis Regiono specifikacijoje numatytų mažiausių apimčių;

| c) | turtas ir investicijos; |
| --- | --- |

c)

turtas ir investicijos;

| d) | STIF įnašo skaičiavimas laikantis Regiono specifikacijoje nustatytų principų; |
| --- | --- |

d)

STIF įnašo skaičiavimas laikantis Regiono specifikacijoje nustatytų principų;

| e) | specialus sutartinių santykių tvarkos tarp STIF ir įmonės taikymas informavimo, kontrolės, peržiūros ir sutarties nutraukimo atžvilgiais. |
| --- | --- |

e)

specialus sutartinių santykių tvarkos tarp STIF ir įmonės taikymas informavimo, kontrolės, peržiūros ir sutarties nutraukimo atžvilgiais.

| (39) | 2008 m. spalio 2 d. STIF tarybos sprendimu STIF, priimdama pataisą (toliau – pataisa Nr. 3), iš dalies pakeitė CT1, į ją įtraukdama investicijų į riedmenis subsidijų mechanizmą. Šių subsidijų dydis buvo apibrėžtas nustačius aukščiausias kainas, kurioms buvo taikomas didžiausia STIF įmokų dalis. Pagalbą gaunančios įmonės privalėjo subsidijuojamą įrangą skirti tik viešajai paslaugai, įtrauktai į STIF transporto planą, teikti ne trumpiau kaip 8 metus. |
| --- | --- |

(39)

2008 m. spalio 2 d. STIF tarybos sprendimu STIF, priimdama pataisą (toliau – pataisa Nr. 3), iš dalies pakeitė CT1, į ją įtraukdama investicijų į riedmenis subsidijų mechanizmą. Šių subsidijų dydis buvo apibrėžtas nustačius aukščiausias kainas, kurioms buvo taikomas didžiausia STIF įmokų dalis. Pagalbą gaunančios įmonės privalėjo subsidijuojamą įrangą skirti tik viešajai paslaugai, įtrauktai į STIF transporto planą, teikti ne trumpiau kaip 8 metus.

| (40) | Pagal CT1 taip buvo finansuotas 836 transporto priemonių įsigijimas, kurio bendra išmokėtų subsidijų suma siekė 61,5 mln. EUR. |
| --- | --- |

(40)

Pagal CT1 taip buvo finansuotas 836 transporto priemonių įsigijimas, kurio bendra išmokėtų subsidijų suma siekė 61,5 mln. EUR.

2.2.2.   CT2 pristatymas

CT2 pristatymas

| (41) | CT2 didele dalimi perimtos bendrosios CT1 nuostatos, ypač sutarties tikslai ir santykių tarp STIF ir paslaugų teikėjo tvarka. |
| --- | --- |

(41)

CT2 didele dalimi perimtos bendrosios CT1 nuostatos, ypač sutarties tikslai ir santykių tarp STIF ir paslaugų teikėjo tvarka.

| (42) | Be to, CT2 buvo numatytas STIF įnašas „siekiant įvykdyti jai priskirtą viešųjų paslaugų įsipareigojimą“. Šis įnašas sudarytas iš dalies, vadinamos „C1“, kuri susijusi su veiklos sąnaudomis, ir dalies, vadinamos „C2“, susijusios su investicijų finansavimu. |
| --- | --- |

(42)

Be to, CT2 buvo numatytas STIF įnašas „siekiant įvykdyti jai priskirtą viešųjų paslaugų įsipareigojimą“. Šis įnašas sudarytas iš dalies, vadinamos „C1“, kuri susijusi su veiklos sąnaudomis, ir dalies, vadinamos „C2“, susijusios su investicijų finansavimu.

| (43) | CT2 sutarčių C2 įnašas nėra laikytina įprastinė subsidija, kuri būtų grindžiama aukščiausios kainos / subsidijų dydžio kriterijais, kaip regiono arba CT1 sistema. C2 įnašas iš tiesų kiekvienais metais apima visas investicijų išlaidas (tik grynas investicijas, atskaičius iš kitur gautas subsidijas), išplaukiančias iš STIF patvirtinto investicijų plano ir perkeltas į transporto įmonės parengtą išankstinį veiklos balansą, kurį taip pat turi būti patvirtinęs STIF. |
| --- | --- |

(43)

CT2 sutarčių C2 įnašas nėra laikytina įprastinė subsidija, kuri būtų grindžiama aukščiausios kainos / subsidijų dydžio kriterijais, kaip regiono arba CT1 sistema. C2 įnašas iš tiesų kiekvienais metais apima visas investicijų išlaidas (tik grynas investicijas, atskaičius iš kitur gautas subsidijas), išplaukiančias iš STIF patvirtinto investicijų plano ir perkeltas į transporto įmonės parengtą išankstinį veiklos balansą, kurį taip pat turi būti patvirtinęs STIF.

| (44) | C1 įnašas padengia veiklos sąnaudas, patirtas vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus (toliau – VPĮ), iš kurių išskaičiuojamos pajamos ir pridedamas sutartyje išsiderėtas pelnas. Šie elementai taip pat perkelti į transporto įmonės parengtą ir STIF patvirtintą išankstinį veiklos balansą. Kadangi C1 įnašas nebuvo susijęs su investicijų klausimu, Komisija jo neįtraukė į savo išsamų tyrimą, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(44)

C1 įnašas padengia veiklos sąnaudas, patirtas vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus (toliau – VPĮ), iš kurių išskaičiuojamos pajamos ir pridedamas sutartyje išsiderėtas pelnas. Šie elementai taip pat perkelti į transporto įmonės parengtą ir STIF patvirtintą išankstinį veiklos balansą. Kadangi C1 įnašas nebuvo susijęs su investicijų klausimu, Komisija jo neįtraukė į savo išsamų tyrimą, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą.

| (45) | Nuo 2012 m. balandžio mėn. visi tinklai pasirašė CT2 sutartis, kurių iš viso sudaryta 143. Su OPTILE įmonėmis sudarytos sutartys nebuvo paskelbtos skelbimuose apie sutarties sudarymą ar Europos Sąjungos oficialiame leidinyje. Skelbimai apie sutarčių su RATP ir SNCF Mobilités sudarymą buvo paskelbti 2015 m. gruodžio 3 d., t. y. po sudarymo dienos. |
| --- | --- |

(45)

Nuo 2012 m. balandžio mėn. visi tinklai pasirašė CT2 sutartis, kurių iš viso sudaryta 143. Su OPTILE įmonėmis sudarytos sutartys nebuvo paskelbtos skelbimuose apie sutarties sudarymą ar Europos Sąjungos oficialiame leidinyje. Skelbimai apie sutarčių su RATP ir SNCF Mobilités sudarymą buvo paskelbti 2015 m. gruodžio 3 d., t. y. po sudarymo dienos.

Europos Sąjungos oficialiame leidinyje

Mobilités

| (46) | Pagal CT2 sutartis ir iki dienos, kurią STIF išsiuntė savo pastabas, 2 177 transporto priemonėms buvo suteiktas finansavimas už iš viso 796,9 mln. EUR. |
| --- | --- |

(46)

Pagal CT2 sutartis ir iki dienos, kurią STIF išsiuntė savo pastabas, 2 177 transporto priemonėms buvo suteiktas finansavimas už iš viso 796,9 mln. EUR.

3.   SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ IŠDĖSTYTŲ ABEJONIŲ SANTRAUKA

SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ IŠDĖSTYTŲ ABEJONIŲ SANTRAUKA

3.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (47) | Kadangi per išankstinį tyrimą Prancūzijos institucijos nepateikė pakankamai išsamaus atsakymo, Komisija buvo susidariusi tik labai bendrą priemonių, dėl kurių pateiktas skundas, vaizdą. 2014 m. kovo 11 d. sprendime pareikštos abejonės puikiai atspindi tai, kad trūksta informacijos. |
| --- | --- |

(47)

Kadangi per išankstinį tyrimą Prancūzijos institucijos nepateikė pakankamai išsamaus atsakymo, Komisija buvo susidariusi tik labai bendrą priemonių, dėl kurių pateiktas skundas, vaizdą. 2014 m. kovo 11 d. sprendime pareikštos abejonės puikiai atspindi tai, kad trūksta informacijos.

| (48) | Komisija iš pradžių kėlė klausimą dėl teisingos regiono, o vėliau STIF pritaikytų investavimo pagalbos priemonių, t. y. subsidijų arba kompensacijų, susijusių su VPĮ vykdymu, apibūdinimo. |
| --- | --- |

(48)

Komisija iš pradžių kėlė klausimą dėl teisingos regiono, o vėliau STIF pritaikytų investavimo pagalbos priemonių, t. y. subsidijų arba kompensacijų, susijusių su VPĮ vykdymu, apibūdinimo.

| (49) | Jei Prancūzijos institucijoms būtų pavykę įrodyti, kad priemonės galėtų būti vertinamos kaip kompensacija, atitiktis keturiems Altmark sprendimo kriterijams (Altmark kriterijai) (12) nebūtų buvusi aiški. Iš tiesų buvo panašu, kad VPĮ nebuvo aiškiai apibrėžti. Komisija taip pat pareiškė abejonių dėl įrangos ir transporto priemonių įsigijimo subsidijų procentinių dalių ir didžiausių dydžių apskaičiavimo metodo objektyvumo ir skaidrumo. Komisija teigė mananti, kad vietos valdžios institucijoms suteiktų sumų nustatymas iš anksto nebuvo tinkamas būdas kompensacijos permokai išvengti. Galiausiai ji neturėjo pakankamai duomenų, kad galėtų įvertinti, ar buvo laikomais ketvirtojo Altmark sprendimo kriterijaus, susijusio su sąnaudų analize. |
| --- | --- |

(49)

Jei Prancūzijos institucijoms būtų pavykę įrodyti, kad priemonės galėtų būti vertinamos kaip kompensacija, atitiktis keturiems Altmark sprendimo kriterijams (Altmark kriterijai) (12) nebūtų buvusi aiški. Iš tiesų buvo panašu, kad VPĮ nebuvo aiškiai apibrėžti. Komisija taip pat pareiškė abejonių dėl įrangos ir transporto priemonių įsigijimo subsidijų procentinių dalių ir didžiausių dydžių apskaičiavimo metodo objektyvumo ir skaidrumo. Komisija teigė mananti, kad vietos valdžios institucijoms suteiktų sumų nustatymas iš anksto nebuvo tinkamas būdas kompensacijos permokai išvengti. Galiausiai ji neturėjo pakankamai duomenų, kad galėtų įvertinti, ar buvo laikomais ketvirtojo Altmark sprendimo kriterijaus, susijusio su sąnaudų analize.

Altmark

Altmark

12

Altmark

3.2.   Suderinamumas

Suderinamumas

| (50) | Komisija nurodė, kad kadangi Prancūzijos institucijos nepateikė atsakymo arba pateikė neišsamius atsakymus, teisinio pagrindo, taikomo nagrinėjant sprendime pradėti procedūrą nurodytų priemonių suderinamumą, klausimas nebuvo paliestas. Be to, dėl abejonių, susijusių su suteiktos pagalbos pobūdžiu (subsidijų ar kompensacijų), pasirinkti teisinį pagrindą atrodė per anksti. |
| --- | --- |

(50)

Komisija nurodė, kad kadangi Prancūzijos institucijos nepateikė atsakymo arba pateikė neišsamius atsakymus, teisinio pagrindo, taikomo nagrinėjant sprendime pradėti procedūrą nurodytų priemonių suderinamumą, klausimas nebuvo paliestas. Be to, dėl abejonių, susijusių su suteiktos pagalbos pobūdžiu (subsidijų ar kompensacijų), pasirinkti teisinį pagrindą atrodė per anksti.

| (51) | Jei aptariamos priemonės turėjo būti laikomos kompensacijomis, Komisija reiškė abejonių dėl jų suderinamumo su Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007 (13) 3, 4 ir 6 straipsniais. |
| --- | --- |

(51)

Jei aptariamos priemonės turėjo būti laikomos kompensacijomis, Komisija reiškė abejonių dėl jų suderinamumo su Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007 (13) 3, 4 ir 6 straipsniais.

13

4.   PRANCŪZIJOS ATSAKYMAS Į SPRENDIMĄ PRADĖTI PROCEDŪRĄ

PRANCŪZIJOS ATSAKYMAS Į SPRENDIMĄ PRADĖTI PROCEDŪRĄ

4.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

4.1.1.   Regiono įgyvendintos priemonės

Regiono įgyvendintos priemonės

| (52) | Prancūzija laikosi nuomonės, kad atrankos ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijai nėra įgyvendinti. |
| --- | --- |

(52)

Prancūzija laikosi nuomonės, kad atrankos ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijai nėra įgyvendinti.

4.1.1.1.   Atrankumo nebuvimas

Atrankumo nebuvimas

| (53) | Prancūzija aiškina, kad visi prašymus pateikę Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto vežėjai aptariamas priemones gavo (135 įmonės, kai iš viso yra 150). Be to, priemonių suteikimas atitiko objektyvias ir iš anksto Il de Franso regiono sprendime nustatytas sąlygas. Vadinasi, valstybės institucijos skirdamos priemones nesinaudojo diskrecija. |
| --- | --- |

(53)

Prancūzija aiškina, kad visi prašymus pateikę Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto vežėjai aptariamas priemones gavo (135 įmonės, kai iš viso yra 150). Be to, priemonių suteikimas atitiko objektyvias ir iš anksto Il de Franso regiono sprendime nustatytas sąlygas. Vadinasi, valstybės institucijos skirdamos priemones nesinaudojo diskrecija.

| (54) | Pati Prancūzijos konkurencijos institucija manė, kad reguliaraus viešojo kelių transporto rinka Il de Franse yra specifinė rinka dėl jos ypatingos teisinės sistemos. Be to, tolimojo susisiekimo autobusų transporto rinkoje naudojamos priemonės nebuvo tos pačios kaip ir reguliaraus transporto rinkoje. |
| --- | --- |

(54)

Pati Prancūzijos konkurencijos institucija manė, kad reguliaraus viešojo kelių transporto rinka Il de Franse yra specifinė rinka dėl jos ypatingos teisinės sistemos. Be to, tolimojo susisiekimo autobusų transporto rinkoje naudojamos priemonės nebuvo tos pačios kaip ir reguliaraus transporto rinkoje.

4.1.1.2.   Poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai nebuvimas

Poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai nebuvimas

| (55) | Pasak Prancūzijos, iš Teismo praktikos aiškiai matyti, kad konkurencijai uždaroje rinkoje nustatyta pagalbos schema nepatenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (14). |
| --- | --- |

(55)

Pasak Prancūzijos, iš Teismo praktikos aiškiai matyti, kad konkurencijai uždaroje rinkoje nustatyta pagalbos schema nepatenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (14).

14

| (56) | Šiuo atveju įmonėms, kurioms buvo suteiktos aptariamos priemonės, buvo sudaryta monopolinė padėtis kiekvienoje linijoje, kurioje jos teikė paslaugas. |
| --- | --- |

(56)

Šiuo atveju įmonėms, kurioms buvo suteiktos aptariamos priemonės, buvo sudaryta monopolinė padėtis kiekvienoje linijoje, kurioje jos teikė paslaugas.

| (57) | Todėl, atsižvelgiant į uždarą rinkos pobūdį ir pagalbą gavusių įmonių monopolinę situaciją, aptariamos priemonės negalėjo paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos. Tai, kad mažuma pagalbą gavusių įmonių būtų vykdžiusios veiklą kitų valstybių narių teritorijoje, šios išvados nepakeistų, jei jos regiono suteiktą pagalbą naudotų tik viešosios paslaugos užduotims vykdyti. |
| --- | --- |

(57)

Todėl, atsižvelgiant į uždarą rinkos pobūdį ir pagalbą gavusių įmonių monopolinę situaciją, aptariamos priemonės negalėjo paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos. Tai, kad mažuma pagalbą gavusių įmonių būtų vykdžiusios veiklą kitų valstybių narių teritorijoje, šios išvados nepakeistų, jei jos regiono suteiktą pagalbą naudotų tik viešosios paslaugos užduotims vykdyti.

4.1.2.   STIF įgyvendintos priemonės

STIF įgyvendintos priemonės

| (58) | Pasak Prancūzijos, STIF įgyvendintos priemonės privalo būti laikomos kompensacijomis už viešąją paslaugą. Kadangi šios kompensacijos atitinka keturis Altmark sprendimo kriterijus, ji nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(58)

Pasak Prancūzijos, STIF įgyvendintos priemonės privalo būti laikomos kompensacijomis už viešąją paslaugą. Kadangi šios kompensacijos atitinka keturis Altmark sprendimo kriterijus, ji nėra valstybės pagalba.

Altmark

4.1.2.1.   Pirmasis Altmark sprendimo kriterijus

Pirmasis Altmark

| (59) | VPĮ, už kuriuos atsakingi veiklos vykdytojai, buvo aiškiai apibrėžti CT1 4-2 straipsnyje, nes tai akivaizdžiai yra su priežiūra, eksploatavimu, naudotojų transportu, tarifų nustatymu, saugumu ar informacija susijusios prievolės. Šios prievolės buvo papildytos pataisa Nr. 3. Joje buvo nustatyta prievolė transporto priemones naudoti 8 metus būtent sutartyje numatytose linijose. |
| --- | --- |

(59)

VPĮ, už kuriuos atsakingi veiklos vykdytojai, buvo aiškiai apibrėžti CT1 4-2 straipsnyje, nes tai akivaizdžiai yra su priežiūra, eksploatavimu, naudotojų transportu, tarifų nustatymu, saugumu ar informacija susijusios prievolės. Šios prievolės buvo papildytos pataisa Nr. 3. Joje buvo nustatyta prievolė transporto priemones naudoti 8 metus būtent sutartyje numatytose linijose.

| (60) | Kadangi CT2 buvo perimti CT1 nurodyti VPĮ (5-2 straipsnis), įterpiant nuostatas, kuriomis padidinami kokybės reikalavimai, susiję su transporto priemonių parku (41–43 straipsniai), veiklos vykdytojams priskirti VPĮ ten taip pat aiškiai apibrėžti. Tai yra, pvz., investavimo, techninės priežiūros arba remonto įpareigojimai, siekiant užtikrinti tam tikrą įrangos naudojimo trukmę. |
| --- | --- |

(60)

Kadangi CT2 buvo perimti CT1 nurodyti VPĮ (5-2 straipsnis), įterpiant nuostatas, kuriomis padidinami kokybės reikalavimai, susiję su transporto priemonių parku (41–43 straipsniai), veiklos vykdytojams priskirti VPĮ ten taip pat aiškiai apibrėžti. Tai yra, pvz., investavimo, techninės priežiūros arba remonto įpareigojimai, siekiant užtikrinti tam tikrą įrangos naudojimo trukmę.

4.1.2.2.   Antrasis Altmark sprendimo kriterijus

Antrasis Altmark

| (61) | CT1 pataisoje Nr. 3 buvo numatyta, kad parko atnaujinimo ir išplėtimo kompensacija apskaičiuojama taikant didžiausio STIF įnašo iš anksto nustatytą dydį, remiantis aukščiausiomis kainomis, kurios taip pat buvo nustatytos pataisoje. |
| --- | --- |

(61)

CT1 pataisoje Nr. 3 buvo numatyta, kad parko atnaujinimo ir išplėtimo kompensacija apskaičiuojama taikant didžiausio STIF įnašo iš anksto nustatytą dydį, remiantis aukščiausiomis kainomis, kurios taip pat buvo nustatytos pataisoje.

| (62) | CT2 53 straipsnyje buvo numatyti du su VPĮ susiję įnašo tipai: „C1“ įnašas (53-2 straipsnis), kuriuo buvo siekiama padengti veiklos sąnaudas, ir „C2“ įnašas (53-3 straipsnis), kuriuo buvo siekiama padengti investavimo sąnaudas. |
| --- | --- |

(62)

CT2 53 straipsnyje buvo numatyti du su VPĮ susiję įnašo tipai: „C1“ įnašas (53-2 straipsnis), kuriuo buvo siekiama padengti veiklos sąnaudas, ir „C2“ įnašas (53-3 straipsnis), kuriuo buvo siekiama padengti investavimo sąnaudas.

| (63) | Todėl, pasak Prancūzijos, kompensacijos buvo iš anksto apskaičiuotos objektyviai ir skaidriai. |
| --- | --- |

(63)

Todėl, pasak Prancūzijos, kompensacijos buvo iš anksto apskaičiuotos objektyviai ir skaidriai.

4.1.2.3.   Trečiasis Altmark sprendimo kriterijus

Trečiasis Altmark

| (64) | Viešųjų paslaugų sutartyse (CT1 ir CT2) numatyta, kad investicijų kompensacijos teikiamos tik įsigijus transporto priemones ir įrenginius. Kita vertus, STIF ragina atlikti gautų detalių suderinamumo kontrolę, kad būtų patikrinta, ar įsigyti riedmenys atitinka STIF pateiktą pirminę paraišką. STIF gali bet kuriuo metu atlikti tyrimus, auditus ir kontrolę. Paramą gaunančios įmonės privalo teikti kasmetines ataskaitas, kuriose jos turi pranešti apie padarytas investicijas, kaip numatyta jų preliminariojoje programoje. Galiausiai sutartyse numatytos įmokų grąžinimo išlygos, jei nesilaikoma sutartyje numatytų įsipareigojimų, be to, STIF gali taikyti nuobaudas. Šie aspektai, pasak Prancūzijos, suteikia galimybę užtikrinti, kad nebus kompensacijos permokos. |
| --- | --- |

(64)

Viešųjų paslaugų sutartyse (CT1 ir CT2) numatyta, kad investicijų kompensacijos teikiamos tik įsigijus transporto priemones ir įrenginius. Kita vertus, STIF ragina atlikti gautų detalių suderinamumo kontrolę, kad būtų patikrinta, ar įsigyti riedmenys atitinka STIF pateiktą pirminę paraišką. STIF gali bet kuriuo metu atlikti tyrimus, auditus ir kontrolę. Paramą gaunančios įmonės privalo teikti kasmetines ataskaitas, kuriose jos turi pranešti apie padarytas investicijas, kaip numatyta jų preliminariojoje programoje. Galiausiai sutartyse numatytos įmokų grąžinimo išlygos, jei nesilaikoma sutartyje numatytų įsipareigojimų, be to, STIF gali taikyti nuobaudas. Šie aspektai, pasak Prancūzijos, suteikia galimybę užtikrinti, kad nebus kompensacijos permokos.

4.1.2.4.   Ketvirtasis Altmark sprendimo kriterijus

Ketvirtasis Altmark

| (65) | STIF tarnybos parengė tam tikrų analizės priemonių, kuriomis jos gali palyginti sąnaudas remdamosi visų veiklos vykdytojų, sudariusių sutartis su STIF, duomenų baze. Tai esą užtikrina, kad kompensacijos lygis buvo nustatytas remiantis tinkamai valdomos vidutinės įmonės sąnaudų analize. |
| --- | --- |

(65)

STIF tarnybos parengė tam tikrų analizės priemonių, kuriomis jos gali palyginti sąnaudas remdamosi visų veiklos vykdytojų, sudariusių sutartis su STIF, duomenų baze. Tai esą užtikrina, kad kompensacijos lygis buvo nustatytas remiantis tinkamai valdomos vidutinės įmonės sąnaudų analize.

4.2.   Suderinamumas

Suderinamumas

4.2.1.   Regiono įgyvendintos priemonės

Regiono įgyvendintos priemonės

| (66) | Prancūzija pabrėžia, kad jei Komisija ir toliau priemones laikytų kompensacijomis už viešąją paslaugą, teisinis pagrindas, kuriuo būtų vertinamas regiono įgyvendintų priemonių suderinamumas būtų Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 (15). Prancūzija mano, kad priemonės atitinka būtent šio reglamento 2 ir 14 straipsniuose išvardytas sąlygas. |
| --- | --- |

(66)

Prancūzija pabrėžia, kad jei Komisija ir toliau priemones laikytų kompensacijomis už viešąją paslaugą, teisinis pagrindas, kuriuo būtų vertinamas regiono įgyvendintų priemonių suderinamumas būtų Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 (15). Prancūzija mano, kad priemonės atitinka būtent šio reglamento 2 ir 14 straipsniuose išvardytas sąlygas.

15

| (67) | Be to, pasak Prancūzijos, regiono įgyvendinta sistema atitinka visas valstybės pagalbos suderinamumo sąlygas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, t. y.: priemonė padeda siekti visuotinės svarbos tikslų; yra rinkos nepakankamumas; priemonė yra tinkama kaip politikos priemonė; yra skatinamasis poveikis; pagalba yra apribota iki būtino minimumo; neigiamas poveikis yra ribotas; pagalbos teikimas yra skaidrus. |
| --- | --- |

(67)

Be to, pasak Prancūzijos, regiono įgyvendinta sistema atitinka visas valstybės pagalbos suderinamumo sąlygas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį, t. y.: priemonė padeda siekti visuotinės svarbos tikslų; yra rinkos nepakankamumas; priemonė yra tinkama kaip politikos priemonė; yra skatinamasis poveikis; pagalba yra apribota iki būtino minimumo; neigiamas poveikis yra ribotas; pagalbos teikimas yra skaidrus.

4.2.2.   STIF įgyvendintos priemonės

STIF įgyvendintos priemonės

| (68) | Jei Komisija laikytų, kad STIF įgyvendintos priemonės yra valstybės pagalba, Prancūzija mano, kad gali įrodyti jų suderinamumą, nes jos atitinka Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007. Pasak Prancūzijos, STIF priemonė atitiktų šio reglamento reikalavimus, t. y. kad VPĮ turi būti apibrėžti aiškiai, kompensacijos apskaičiavimo parametrai turi būti iš anksto nustatyti objektyviai ir skaidriai, be to, turi būti nustatyta su paslaugų teikimu susijusių sąnaudų paskirstymo tvarka. |
| --- | --- |

(68)

Jei Komisija laikytų, kad STIF įgyvendintos priemonės yra valstybės pagalba, Prancūzija mano, kad gali įrodyti jų suderinamumą, nes jos atitinka Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007. Pasak Prancūzijos, STIF priemonė atitiktų šio reglamento reikalavimus, t. y. kad VPĮ turi būti apibrėžti aiškiai, kompensacijos apskaičiavimo parametrai turi būti iš anksto nustatyti objektyviai ir skaidriai, be to, turi būti nustatyta su paslaugų teikimu susijusių sąnaudų paskirstymo tvarka.

| (69) | CT1 atitiktų šiuos reikalavimus dėl 64 konstatuojamojoje dalyje išvardytų prievolių, taip pat dėl STIF suteiktos galimybės atlikti šių prievolių vykdymo kontrolę. |
| --- | --- |

(69)

CT1 atitiktų šiuos reikalavimus dėl 64 konstatuojamojoje dalyje išvardytų prievolių, taip pat dėl STIF suteiktos galimybės atlikti šių prievolių vykdymo kontrolę.

| (70) | CT2 atveju kompensacijos, numatytos vykdant šias prievoles, yra padalytos į smulkesnes dalis pagal objektą (veiklos sąnaudų arba investavimo sąnaudų padengimas). Jei transporto priemonės nebūtų atnaujinamos taip, kaip numatyta transporto priemonių parko investavimo plane, atitinkamos turto nusidėvėjimo ir finansinių išlaidų sumos grąžinamos STIF. Prancūzija pabrėžia, kad, remdamasi CT2 sutartimis, STIF taip pat turi teisę vykdyti auditą ir išsamią kontrolę. Panašu, jog STIF gali užtikrinti, kad jos pervestos sumos skiriamos tik CT2 sutarčių išlaidoms padengti ir kad šios sumos yra teisinga kompensacija už VPĮ, suderinama su Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 ir bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(70)

CT2 atveju kompensacijos, numatytos vykdant šias prievoles, yra padalytos į smulkesnes dalis pagal objektą (veiklos sąnaudų arba investavimo sąnaudų padengimas). Jei transporto priemonės nebūtų atnaujinamos taip, kaip numatyta transporto priemonių parko investavimo plane, atitinkamos turto nusidėvėjimo ir finansinių išlaidų sumos grąžinamos STIF. Prancūzija pabrėžia, kad, remdamasi CT2 sutartimis, STIF taip pat turi teisę vykdyti auditą ir išsamią kontrolę. Panašu, jog STIF gali užtikrinti, kad jos pervestos sumos skiriamos tik CT2 sutarčių išlaidoms padengti ir kad šios sumos yra teisinga kompensacija už VPĮ, suderinama su Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 ir bendrąja rinka.

5.   SUINTERESUOTŲJŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS IR PRANCŪZIJOS KOMENTARAI

SUINTERESUOTŲJŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS IR PRANCŪZIJOS KOMENTARAI

5.1.   Regionas

Regionas

| (71) | Regionas reiškia nuomonę tik dėl priemonių, kurias jis pats įgyvendino nuo 1994 m. iki 2008 m. |
| --- | --- |

(71)

Regionas reiškia nuomonę tik dėl priemonių, kurias jis pats įgyvendino nuo 1994 m. iki 2008 m.

| (72) | Regionas primena, kad Il de Franso transporto organizavimui dėl jo ypatingos padėties (demografinio augimo, miestų išsidėstymo, tarptautinių oro uostų steigimo, įvairių stočių) taikomas nuo bendrosios teisės nukrypstantis režimas. |
| --- | --- |

(72)

Regionas primena, kad Il de Franso transporto organizavimui dėl jo ypatingos padėties (demografinio augimo, miestų išsidėstymo, tarptautinių oro uostų steigimo, įvairių stočių) taikomas nuo bendrosios teisės nukrypstantis režimas.

| (73) | Priemonės gavėjos buvo vietos valdžios institucijos, sudariusios linijų eksploatavimo sutartį su privačiosiomis įmonėmis arba eksploatuojančiomis šias linijas per valstybės įmonę. Šios naudos gavėjos vykdė aktyvią veiklą neliberalizuotoje Il de Franso rinkoje. |
| --- | --- |

(73)

Priemonės gavėjos buvo vietos valdžios institucijos, sudariusios linijų eksploatavimo sutartį su privačiosiomis įmonėmis arba eksploatuojančiomis šias linijas per valstybės įmonę. Šios naudos gavėjos vykdė aktyvią veiklą neliberalizuotoje Il de Franso rinkoje.

5.1.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (74) | Aptariamos priemonės nėra valstybės pagalba. Iš tiesų, pasak regiono, atrankos ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijai nėra įgyvendinti. |
| --- | --- |

(74)

Aptariamos priemonės nėra valstybės pagalba. Iš tiesų, pasak regiono, atrankos ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijai nėra įgyvendinti.

5.1.1.1.   Atrankumas

Atrankumas

| (75) | Aptariamų priemonių teikimas atitiko objektyvias ir apibrėžtas sąlygas, suteikiant galimybę jomis pasinaudoti kiekvienai sąlygas atitinkančiais įmonei. Jomis nepasinaudojusios įmonės arba nepateikė prašymo, arba neatitiko sąlygų. |
| --- | --- |

(75)

Aptariamų priemonių teikimas atitiko objektyvias ir apibrėžtas sąlygas, suteikiant galimybę jomis pasinaudoti kiekvienai sąlygas atitinkančiais įmonei. Jomis nepasinaudojusios įmonės arba nepateikė prašymo, arba neatitiko sąlygų.

| (76) | Viešojo keleivinio transporto rinkos Il de Franse teisinis režimas taip pat pasižymi ypatingomis charakteristikomis, kurias pripažįsta Prancūzijos konkurencijos tarnyba. Kadangi šiuo atveju visų įmonių teisinė ir faktinė situacija nėra palyginama, negalima konstatuoti aptariamų priemonių atrankinio pobūdžio. |
| --- | --- |

(76)

Viešojo keleivinio transporto rinkos Il de Franse teisinis režimas taip pat pasižymi ypatingomis charakteristikomis, kurias pripažįsta Prancūzijos konkurencijos tarnyba. Kadangi šiuo atveju visų įmonių teisinė ir faktinė situacija nėra palyginama, negalima konstatuoti aptariamų priemonių atrankinio pobūdžio.

| (77) | Be to, reguliaraus viešojo kelių transporto veiklą vykdančios įmonės ir kitų tipų transporto veiklą vykdančios įmonės nenaudoja tų pačių riedmenų. |
| --- | --- |

(77)

Be to, reguliaraus viešojo kelių transporto veiklą vykdančios įmonės ir kitų tipų transporto veiklą vykdančios įmonės nenaudoja tų pačių riedmenų.

5.1.1.2.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (78) | Regionas šiuo požiūriu pritaria Prancūzijos analizei. |
| --- | --- |

(78)

Regionas šiuo požiūriu pritaria Prancūzijos analizei.

5.1.2.   Suderinamumas

Suderinamumas

| (79) | Kadangi priemonės negali būti laikomos pagalba, regionas jų suderinamumo nenagrinėja. |
| --- | --- |

(79)

Kadangi priemonės negali būti laikomos pagalba, regionas jų suderinamumo nenagrinėja.

5.1.3.   Esamos pagalbos schemos apibūdinimas

Esamos pagalbos schemos apibūdinimas

| (80) | Savo paskutinėse pastabose regionas argumentuoja, kad iki 2008 m. galiojusi priemonė turėtų būti nagrinėjama kaip esama pagalbos schema. Pasak regiono, ši priemonė buvo nustatyta remiantis 1949 m. ir 1959 m. priimtais teisės aktais, t. y. anksčiau (1949 m.) nei Romos sutartis arba tuo metu (1959 m.), kai reguliaraus viešojo kelių transporto rinka Il de Franse nebuvo atverta konkurencijai. |
| --- | --- |

(80)

Savo paskutinėse pastabose regionas argumentuoja, kad iki 2008 m. galiojusi priemonė turėtų būti nagrinėjama kaip esama pagalbos schema. Pasak regiono, ši priemonė buvo nustatyta remiantis 1949 m. ir 1959 m. priimtais teisės aktais, t. y. anksčiau (1949 m.) nei Romos sutartis arba tuo metu (1959 m.), kai reguliaraus viešojo kelių transporto rinka Il de Franse nebuvo atverta konkurencijai.

5.2.   STIF

STIF

| (81) | STIF reiškia nuomonę tik dėl tų priemonių, kurias įgyvendino ji pati: CT1 ir CT2. |
| --- | --- |

(81)

STIF reiškia nuomonę tik dėl tų priemonių, kurias įgyvendino ji pati: CT1 ir CT2.

5.2.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (82) | Pasak STIF, aptariamos priemonės negali būti laikomos valstybės pagalba, nes jos atitinka keturis Altmark sprendimo kriterijus. |
| --- | --- |

(82)

Pasak STIF, aptariamos priemonės negali būti laikomos valstybės pagalba, nes jos atitinka keturis Altmark sprendimo kriterijus.

Altmark

5.2.1.1.   Pirmasis Altmark sprendimo kriterijus

Pirmasis Altmark

| (83) | Pasak STIF, pirmasis Altmark sprendimo kriterijus yra įgyvendintas, jei transporto įmonėms tenkantys VPĮ yra nurodyti aiškiai ir tiksliai, įskaitant investicijų išlaidoms taikomus VPĮ. Priemonės tikslas ir poveikis yra privačiosioms transporto įmonėms nustatyti eksploatavimo ir transportavimo prievoles, taip pat tarifų prievoles, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti VPĮ prilyginamą transporto paslaugų pasiūlą. |
| --- | --- |

(83)

Pasak STIF, pirmasis Altmark sprendimo kriterijus yra įgyvendintas, jei transporto įmonėms tenkantys VPĮ yra nurodyti aiškiai ir tiksliai, įskaitant investicijų išlaidoms taikomus VPĮ. Priemonės tikslas ir poveikis yra privačiosioms transporto įmonėms nustatyti eksploatavimo ir transportavimo prievoles, taip pat tarifų prievoles, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti VPĮ prilyginamą transporto paslaugų pasiūlą.

Altmark

| (84) | Visos prievolės buvo išvardytos kiekvienoje CT1 sutartyje. Kita vertus, CT2 sutartys pratęsė CT1 sutartis, kuriose jau buvo aiškiai nustatyti VPĮ. |
| --- | --- |

(84)

Visos prievolės buvo išvardytos kiekvienoje CT1 sutartyje. Kita vertus, CT2 sutartys pratęsė CT1 sutartis, kuriose jau buvo aiškiai nustatyti VPĮ.

| (85) | Pajėgumas teikti viešosios paslaugos užduotį ir įvykdyti savo prievoles taip pat priklauso nuo transporto priemonių (kokybės, įrenginių, amžiaus ir t. t.), todėl turi būti nustatytos išsamios su transporto priemonėmis susijusios prievolės, įskaitant prievolę CT2 sutartyse nustatyti tikslų investavimo planą. |
| --- | --- |

(85)

Pajėgumas teikti viešosios paslaugos užduotį ir įvykdyti savo prievoles taip pat priklauso nuo transporto priemonių (kokybės, įrenginių, amžiaus ir t. t.), todėl turi būti nustatytos išsamios su transporto priemonėmis susijusios prievolės, įskaitant prievolę CT2 sutartyse nustatyti tikslų investavimo planą.

5.2.1.2.   Antrasis Altmark sprendimo kriterijus

Antrasis Altmark

| (86) | Nagrinėdama CT1 sutartis, STIF mano, kad parametrai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija už viešąją paslaugą, buvo objektyvūs ir skaidrūs. |
| --- | --- |

(86)

Nagrinėdama CT1 sutartis, STIF mano, kad parametrai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija už viešąją paslaugą, buvo objektyvūs ir skaidrūs.

| (87) | CT2 sutartyse pateikti kompensacijos apskaičiavimo duomenys, vadinasi, parametrai žinomi iš anksto ir yra nustatyti objektyviai bei skaidriai. CT2 sutartyse paslaugai, kurios sutartis sudaryta tarp STIF ir įmonės, yra numatyta paslaugos finansinė sąskaita, kuria užtikrinama sutarties ekonominė pusiausvyra ir į kurią įtraukti visi įmonės produktai ir išlaidos, taip pat STIF įnašas. |
| --- | --- |

(87)

CT2 sutartyse pateikti kompensacijos apskaičiavimo duomenys, vadinasi, parametrai žinomi iš anksto ir yra nustatyti objektyviai bei skaidriai. CT2 sutartyse paslaugai, kurios sutartis sudaryta tarp STIF ir įmonės, yra numatyta paslaugos finansinė sąskaita, kuria užtikrinama sutarties ekonominė pusiausvyra ir į kurią įtraukti visi įmonės produktai ir išlaidos, taip pat STIF įnašas.

| (88) | Abiejų tipų sutartyse taip pat numatyti kompensacijų kontrolės mechanizmai. |
| --- | --- |

(88)

Abiejų tipų sutartyse taip pat numatyti kompensacijų kontrolės mechanizmai.

| (89) | Todėl, pasak STIF, veiklos vykdytojams teikiamos kompensacijos parametrai buvo nustatyti iš anksto objektyviai ir skaidriai. |
| --- | --- |

(89)

Todėl, pasak STIF, veiklos vykdytojams teikiamos kompensacijos parametrai buvo nustatyti iš anksto objektyviai ir skaidriai.

5.2.1.3.   Trečiasis Altmark sprendimo kriterijus

Trečiasis Altmark

| (90) | Pasak STIF, pasiūlymų atrankos ir palyginimo bei sutarčių suderinimo prieš jas pasirašant metodas suteikia galimybę atmesti bet kokią kompensacijos permokos riziką. |
| --- | --- |

(90)

Pasak STIF, pasiūlymų atrankos ir palyginimo bei sutarčių suderinimo prieš jas pasirašant metodas suteikia galimybę atmesti bet kokią kompensacijos permokos riziką.

| (91) | Iš tiesų išsami veiklos sąnaudų analizė yra vykdoma prieš pasirašant sutartis ir jų pataisas, ji grindžiama išankstine pelno ir nuostolio ataskaita, kurią parengia kandidatuojanti įmonė, ir joje išvardijami techniniai bei ekonominiai duomenys. Šioje analizėje atsižvelgiama į šiuos kriterijus:






  a) | pasiūlos apimtį vienai linijai, vienam laikotarpiui ir vienam laiko intervalui – taip galima nustatyti, kiek vairavimo valandų prireiks eksploatuojant kiekvieną liniją, atsižvelgiant į metų laikotarpį; |
| --- | --- | --- |

(91)

Iš tiesų išsami veiklos sąnaudų analizė yra vykdoma prieš pasirašant sutartis ir jų pataisas, ji grindžiama išankstine pelno ir nuostolio ataskaita, kurią parengia kandidatuojanti įmonė, ir joje išvardijami techniniai bei ekonominiai duomenys. Šioje analizėje atsižvelgiama į šiuos kriterijus:

a)

pasiūlos apimtį vienai linijai, vienam laikotarpiui ir vienam laiko intervalui – taip galima nustatyti, kiek vairavimo valandų prireiks eksploatuojant kiekvieną liniją, atsižvelgiant į metų laikotarpį;

| b) | tinkamą transporto priemonių parko dydį kiekvienai tinklo daliai; |
| --- | --- |

b)

tinkamą transporto priemonių parko dydį kiekvienai tinklo daliai;

| c) | įnašo lygį, priklausantį nuo išsiderėtų veiklos sąnaudų, kurios grindžiamos įmonės pateikta išsamia analizės ataskaita, ir |
| --- | --- |

c)

įnašo lygį, priklausantį nuo išsiderėtų veiklos sąnaudų, kurios grindžiamos įmonės pateikta išsamia analizės ataskaita, ir

| d) | peržiūros formule, skirta sutarties sumoms paversti eurais. |
| --- | --- |

d)

peržiūros formule, skirta sutarties sumoms paversti eurais.

| (92) | Įvykdžius sutartį taikomas metodas taip pat esą suteikia galimybę išvengti bet kokios kompensacijos permokos. Numatyta:






  a) | CT1 sutartyje – VPĮ vykdymo sąlygų kontrolė, įskaitant transporto priemonėms įsigyti išmokėtas kompensacijas; |
| --- | --- | --- |

(92)

Įvykdžius sutartį taikomas metodas taip pat esą suteikia galimybę išvengti bet kokios kompensacijos permokos. Numatyta:

a)

CT1 sutartyje – VPĮ vykdymo sąlygų kontrolė, įskaitant transporto priemonėms įsigyti išmokėtas kompensacijas;

| b) | CT2 sutartyje – turto nusidėvėjimo ir finansinių išlaidų sumų grąžinimas, jei transporto priemonės neatnaujinamos, kaip numatyta investavimo plane. |
| --- | --- |

b)

CT2 sutartyje – turto nusidėvėjimo ir finansinių išlaidų sumų grąžinimas, jei transporto priemonės neatnaujinamos, kaip numatyta investavimo plane.

| (93) | Abiejų tipų sutarčių atveju STIF kontroliuoja, kaip faktiškai panaudojamas suteiktas įnašas. |
| --- | --- |

(93)

Abiejų tipų sutarčių atveju STIF kontroliuoja, kaip faktiškai panaudojamas suteiktas įnašas.

5.2.1.4.   Ketvirtasis Altmark sprendimo kriterijus

Ketvirtasis Altmark

| (94) | Viešosios paslaugos užduotis nebuvo suteikta vykdant viešojo pirkimo procedūrą. |
| --- | --- |

(94)

Viešosios paslaugos užduotis nebuvo suteikta vykdant viešojo pirkimo procedūrą.

| (95) | Tačiau, pasak STIF, kompensacijų lygis yra grindžiamas kruopščia ir išsamia sąnaudų, kurias turėtų padengti tinkamai valdoma vidutinė įmonė, analize. Atsižvelgdama į sutarčių skaičių ir veiklos vykdytojų įvairovę, STIF laikosi nuomonės, kad ji turi tikslų ir išsamų rinkos vaizdą, nes kiekvieno veiklos vykdytojo sutartis grindžiama tipine forma ir išsamiais individualiais duomenimis. |
| --- | --- |

(95)

Tačiau, pasak STIF, kompensacijų lygis yra grindžiamas kruopščia ir išsamia sąnaudų, kurias turėtų padengti tinkamai valdoma vidutinė įmonė, analize. Atsižvelgdama į sutarčių skaičių ir veiklos vykdytojų įvairovę, STIF laikosi nuomonės, kad ji turi tikslų ir išsamų rinkos vaizdą, nes kiekvieno veiklos vykdytojo sutartis grindžiama tipine forma ir išsamiais individualiais duomenimis.

| (96) | STIF taip pat turi tinkamų analizės priemonių. Ji kreipėsi į tyrimų biurus, kad jie atliktų auditus arba patikslintų technines vidines analizes, ir ėmė lyginti Il de Franso rinkos, taip pat provincijos keleivinio transporto rinkų konkursams teikiamus pasiūlymus. |
| --- | --- |

(96)

STIF taip pat turi tinkamų analizės priemonių. Ji kreipėsi į tyrimų biurus, kad jie atliktų auditus arba patikslintų technines vidines analizes, ir ėmė lyginti Il de Franso rinkos, taip pat provincijos keleivinio transporto rinkų konkursams teikiamus pasiūlymus.

| (97) | STIF paslaugų kokybės reikalavimai, kaip ji teigia, atitinka palyginamumo su tinkamai valdoma vidutine įmone kriterijus. CT1 buvo įtraukti bendri tikslai, siekiant suderinti kokybę autobusų tinkle (paslaugos kokybei matuoti skirtus rodiklius) su finansine pažangos skatinimo sistema. Sistema buvo papildyta CT2 sutartyse. |
| --- | --- |

(97)

STIF paslaugų kokybės reikalavimai, kaip ji teigia, atitinka palyginamumo su tinkamai valdoma vidutine įmone kriterijus. CT1 buvo įtraukti bendri tikslai, siekiant suderinti kokybę autobusų tinkle (paslaugos kokybei matuoti skirtus rodiklius) su finansine pažangos skatinimo sistema. Sistema buvo papildyta CT2 sutartyse.

| (98) | Todėl kompensacijų lygis buvo nustatytas remiantis sąnaudų, kurias turėtų padengti tinkamai valdoma ir pakankamai transporto priemonių turinti vidutinė įmonė, kad galėtų įvykdyti šias prievoles, analize. |
| --- | --- |

(98)

Todėl kompensacijų lygis buvo nustatytas remiantis sąnaudų, kurias turėtų padengti tinkamai valdoma ir pakankamai transporto priemonių turinti vidutinė įmonė, kad galėtų įvykdyti šias prievoles, analize.

5.2.2.   Suderinamumas

Suderinamumas

| (99) | Vis dėlto jeigu Komisija laikytų priemonę valstybės pagalba, STIF prašo jos patikslinti teisinį pagrindą, pagal kurį ji ketina vertinti suderinamumą. STIF kelia klausimą dėl to, kad sprendime pradėti procedūrą Komisija manė, jog suderinamumas turi būti vertinamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007. Kadangi nagrinėjamos priemonės buvo priimtos anksčiau nei šis reglamentas, pasak STIF, Komisija turėtų teikti pirmenybę Reglamentui (EEB) Nr. 1191/69. Tačiau siekdama suderinamumo su Komisijos sprendimu pradėti procedūrą, STIF savo pastabas grindžia reglamentu (EB) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(99)

Vis dėlto jeigu Komisija laikytų priemonę valstybės pagalba, STIF prašo jos patikslinti teisinį pagrindą, pagal kurį ji ketina vertinti suderinamumą. STIF kelia klausimą dėl to, kad sprendime pradėti procedūrą Komisija manė, jog suderinamumas turi būti vertinamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007. Kadangi nagrinėjamos priemonės buvo priimtos anksčiau nei šis reglamentas, pasak STIF, Komisija turėtų teikti pirmenybę Reglamentui (EEB) Nr. 1191/69. Tačiau siekdama suderinamumo su Komisijos sprendimu pradėti procedūrą, STIF savo pastabas grindžia reglamentu (EB) Nr. 1370/2007.

| (100) | Pasak STIF, CT1 ir CT2 atitinka visas Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 išvardytas sąlygas. |
| --- | --- |

(100)

Pasak STIF, CT1 ir CT2 atitinka visas Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 išvardytas sąlygas.

| (101) | Visų pirma, su privačiaisiais veiklos vykdytojais sudarytos sutartys yra viešųjų paslaugų sutartys pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, o STIF yra kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

(101)

Visų pirma, su privačiaisiais veiklos vykdytojais sudarytos sutartys yra viešųjų paslaugų sutartys pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, o STIF yra kompetentinga institucija.

| (102) | Visų antra, sąlyga tiksliai apibrėžti VPĮ taip pat yra įgyvendinta, nes susijusios geografinės sritys yra aiškiai apibrėžtos. |
| --- | --- |

(102)

Visų antra, sąlyga tiksliai apibrėžti VPĮ taip pat yra įgyvendinta, nes susijusios geografinės sritys yra aiškiai apibrėžtos.

| (103) | Visų trečia, kompensacijos apskaičiavimo parametrai yra tikslūs, nustatyti iš anksto objektyviai ir skaidriai. |
| --- | --- |

(103)

Visų trečia, kompensacijos apskaičiavimo parametrai yra tikslūs, nustatyti iš anksto objektyviai ir skaidriai.

| (104) | Visų ketvirta, sutartyse yra pateikti išsamūs įmonei ir STIF tenkančių sąnaudų duomenys. |
| --- | --- |

(104)

Visų ketvirta, sutartyse yra pateikti išsamūs įmonei ir STIF tenkančių sąnaudų duomenys.

| (105) | Visų penkta, remiantis 90–93 konstatuojamosiose dalyse nurodytais svarstymais, kompensacijos permokos rizikos turėtų nebūti. |
| --- | --- |

(105)

Visų penkta, remiantis 90–93 konstatuojamosiose dalyse nurodytais svarstymais, kompensacijos permokos rizikos turėtų nebūti.

5.3.   OPTILE

OPTILE

| (106) | OPTILE sudaro 70 įmonių (2012 m.), reguliariai teikiančių transporto paslaugas, įtrauktas į regiono transporto planą, išskyrus SNCF ir RATP. Šios pastabos susijusios tik su regiono taikomomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(106)

OPTILE sudaro 70 įmonių (2012 m.), reguliariai teikiančių transporto paslaugas, įtrauktas į regiono transporto planą, išskyrus SNCF ir RATP. Šios pastabos susijusios tik su regiono taikomomis priemonėmis.

5.3.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (107) | Priešingai nei Komisija teigė savo sprendime pradėti procedūrą, OPTILE mano, kad šios pagalbos priemonės nepapildo vietos valdžios institucijų jau suteiktų kompensacijų, todėl tai yra ne papildomas įnašas, o savivaldos institucijų skiriama kompensacijų lengvata. |
| --- | --- |

(107)

Priešingai nei Komisija teigė savo sprendime pradėti procedūrą, OPTILE mano, kad šios pagalbos priemonės nepapildo vietos valdžios institucijų jau suteiktų kompensacijų, todėl tai yra ne papildomas įnašas, o savivaldos institucijų skiriama kompensacijų lengvata.

| (108) | Be to, suteikus pagalbos priemones buvo padaromos jau sudarytų viešųjų paslaugų sutarčių pataisos, siekiant operatoriui nustatyti naujas prievoles. |
| --- | --- |

(108)

Be to, suteikus pagalbos priemones buvo padaromos jau sudarytų viešųjų paslaugų sutarčių pataisos, siekiant operatoriui nustatyti naujas prievoles.

| (109) | Pasak OPTILE, įgyvendinamas tik vienas iš keturių valstybės pagalbos apibūdinimo kriterijų, t. y. viešųjų išteklių panaudojimas. Atrankumas, ekonominės naudos suteikimas ir poveikis konkurencijai bei valstybių narių tarpusavio prekybai esą nėra aktualūs. |
| --- | --- |

(109)

Pasak OPTILE, įgyvendinamas tik vienas iš keturių valstybės pagalbos apibūdinimo kriterijų, t. y. viešųjų išteklių panaudojimas. Atrankumas, ekonominės naudos suteikimas ir poveikis konkurencijai bei valstybių narių tarpusavio prekybai esą nėra aktualūs.

5.3.1.1.   Ekonominė nauda

Ekonominė nauda

| (110) | Regiono pagalba buvo skirta regioninės valdžios institucijoms, o ne transporto įmonėms, nes tikslas buvo palengvinti šioms savivaldos institucijoms tenkančią finansinę naštą. |
| --- | --- |

(110)

Regiono pagalba buvo skirta regioninės valdžios institucijoms, o ne transporto įmonėms, nes tikslas buvo palengvinti šioms savivaldos institucijoms tenkančią finansinę naštą.

| (111) | Jei šios pagalbos priemonės nebūtų suteiktos arba sutartys būtų buvusios vykdomos be pakeitimų, o pradinėje sutartyje numatytas pasiūlos lygis ir paslaugų teikimo tvarka būtų išlikę tokie patys, organizuojančioms savivaldos institucijoms būtų tekę pervesti dideles kompensacijas dėl padidėjusio deficito, atsiradusio dėl tarifinių pajamų nepakankamumo atsižvelgiant į paslaugų pasiūlos, iš naujo apibrėžtos viešosios paslaugos sutarčių pataisose, sąnaudas. |
| --- | --- |

(111)

Jei šios pagalbos priemonės nebūtų suteiktos arba sutartys būtų buvusios vykdomos be pakeitimų, o pradinėje sutartyje numatytas pasiūlos lygis ir paslaugų teikimo tvarka būtų išlikę tokie patys, organizuojančioms savivaldos institucijoms būtų tekę pervesti dideles kompensacijas dėl padidėjusio deficito, atsiradusio dėl tarifinių pajamų nepakankamumo atsižvelgiant į paslaugų pasiūlos, iš naujo apibrėžtos viešosios paslaugos sutarčių pataisose, sąnaudas.

| (112) | Sumos, suteiktos įmonėms įsigyjant transporto priemones, būdavo grąžinamos organizuojančioms savivaldos institucijoms įrenginių nusidėvėjimo laikotarpiu, o finansinė našta įmonėms buvo tokia pati kaip ir paėmus banko kreditą. Vadinasi, tai buvo vienos regioninės valdžios institucijos naštos perkėlimas kitai. |
| --- | --- |

(112)

Sumos, suteiktos įmonėms įsigyjant transporto priemones, būdavo grąžinamos organizuojančioms savivaldos institucijoms įrenginių nusidėvėjimo laikotarpiu, o finansinė našta įmonėms buvo tokia pati kaip ir paėmus banko kreditą. Vadinasi, tai buvo vienos regioninės valdžios institucijos naštos perkėlimas kitai.

| (113) | Be to, pasak OPTILE, regiono teikiamos pagalbos priemonės buvo panašios į kompensacijas už viešąją paslaugą. Kadangi buvo įgyvendinti visi keturi Altmark sprendimo kriterijai, negalima teigti, kad buvo suteikta ekonominė nauda. |
| --- | --- |

(113)

Be to, pasak OPTILE, regiono teikiamos pagalbos priemonės buvo panašios į kompensacijas už viešąją paslaugą. Kadangi buvo įgyvendinti visi keturi Altmark sprendimo kriterijai, negalima teigti, kad buvo suteikta ekonominė nauda.

Altmark

| (114) | Nagrinėjant pirmąjį Altmark sprendimo kriterijų, regionui išmokant pagalbos priemones turėjo būti padaroma sutarčių, sudarytų tarp organizuojančių savivaldos institucijų ir įmonių, pataisa. Šia pataisa buvo didinama pasiūla, joje taip pat buvo įtrauktos kokybinio gerinimo prievolės, kurių tinkamas įgyvendinimas buvo kontroliuojamas. |
| --- | --- |

(114)

Nagrinėjant pirmąjį Altmark sprendimo kriterijų, regionui išmokant pagalbos priemones turėjo būti padaroma sutarčių, sudarytų tarp organizuojančių savivaldos institucijų ir įmonių, pataisa. Šia pataisa buvo didinama pasiūla, joje taip pat buvo įtrauktos kokybinio gerinimo prievolės, kurių tinkamas įgyvendinimas buvo kontroliuojamas.

Altmark

| (115) | Nagrinėjant antrąjį Altmark sprendimo kriterijų, kompensacijos apskaičiavimo parametrai buvo nustatyti iš anksto objektyviai ir skaidriai, jie buvo grindžiami objektyviu paslaugos kainos nustatymu. Kaip pavyzdį OPTILE pateikia regiono transporto priemonių finansavimo įnašo dydį, t. y. nuo 25 iki 60 % įsigijimo kainos, atsižvelgiant į transporto priemonės ir tinklo charakteristikas; ši procentinė dalis buvo nustatyta iš anksto, kaip ir didžiausios subsidijų bazės vertės. Be to, subsidijos susiejimo su eksploatuojančiai įmonei skirta kompensacija metodas buvo nustatytas pataisos formoje. |
| --- | --- |

(115)

Nagrinėjant antrąjį Altmark sprendimo kriterijų, kompensacijos apskaičiavimo parametrai buvo nustatyti iš anksto objektyviai ir skaidriai, jie buvo grindžiami objektyviu paslaugos kainos nustatymu. Kaip pavyzdį OPTILE pateikia regiono transporto priemonių finansavimo įnašo dydį, t. y. nuo 25 iki 60 % įsigijimo kainos, atsižvelgiant į transporto priemonės ir tinklo charakteristikas; ši procentinė dalis buvo nustatyta iš anksto, kaip ir didžiausios subsidijų bazės vertės. Be to, subsidijos susiejimo su eksploatuojančiai įmonei skirta kompensacija metodas buvo nustatytas pataisos formoje.

Altmark

| (116) | Nagrinėjant trečiąjį Altmark sprendimo kriterijų, kompensacijos, kurias turi apmokėti savivaldos institucijos, buvo nustatomos remiantis išankstine biudžeto sąmata, o ši savo ruožtu sudaroma remiantis paslaugos teikimo sąnaudomis. Į šias sąnaudas buvo įtraukta lengvata, susijusi su įrenginiams skiriamos regiono subsidijos ir pajamų, nustatytų remiantis paskutiniu keleivių apskaičiavimu, poveikiu. Susitarimai savivaldos institucijai suteikė teisę tikrinti įmonės apskaitą. |
| --- | --- |

(116)

Nagrinėjant trečiąjį Altmark sprendimo kriterijų, kompensacijos, kurias turi apmokėti savivaldos institucijos, buvo nustatomos remiantis išankstine biudžeto sąmata, o ši savo ruožtu sudaroma remiantis paslaugos teikimo sąnaudomis. Į šias sąnaudas buvo įtraukta lengvata, susijusi su įrenginiams skiriamos regiono subsidijos ir pajamų, nustatytų remiantis paskutiniu keleivių apskaičiavimu, poveikiu. Susitarimai savivaldos institucijai suteikė teisę tikrinti įmonės apskaitą.

Altmark

| (117) | Nagrinėjant ketvirtąjį Altmark sprendimo kriterijų, savivaldos institucijos, dar prieš sudarydamos susitarimus, tyrė įmonių sąnaudų struktūrą. Sąnaudos, susijusios su riedmenų tiekimu, tesudarė maždaug 15 %. |
| --- | --- |

(117)

Nagrinėjant ketvirtąjį Altmark sprendimo kriterijų, savivaldos institucijos, dar prieš sudarydamos susitarimus, tyrė įmonių sąnaudų struktūrą. Sąnaudos, susijusios su riedmenų tiekimu, tesudarė maždaug 15 %.

Altmark

5.3.1.2.   Atrankumas

Atrankumas

| (118) | Visos Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transportą organizuojančios savivaldos institucijos galėjo gauti šias pagalbos priemones. Skyrimo kriterijai buvo nustatyti iš anksto ir objektyvūs. Tačiau schema nebuvo taikoma įmonėms, vykdančioms tik nenuolatinio transporto veiklą. |
| --- | --- |

(118)

Visos Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transportą organizuojančios savivaldos institucijos galėjo gauti šias pagalbos priemones. Skyrimo kriterijai buvo nustatyti iš anksto ir objektyvūs. Tačiau schema nebuvo taikoma įmonėms, vykdančioms tik nenuolatinio transporto veiklą.

5.3.1.3.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (119) | Viena vertus, Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto rinka nebuvo atverta konkurencijai. Kita vertus, kai priemonė buvo įvesta 1979 m., transporto rinkos dar nebuvo atsivėrusios konkurencijai kitose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(119)

Viena vertus, Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto rinka nebuvo atverta konkurencijai. Kita vertus, kai priemonė buvo įvesta 1979 m., transporto rinkos dar nebuvo atsivėrusios konkurencijai kitose valstybėse narėse.

| (120) | Komisijos numatyta galimybė Il de Franso įmonėms subsidijuojamą įrangą panaudoti teikiant paraiškas kitoms transporto rinkoms, kurios buvo atvertos konkurencijai Prancūzijoje ir Europoje, nebūtų įmanoma nei sutarčių, nei materialiniu požiūriu. Iš tiesų, viena vertus, sutarčių nuostatos apribojo regiono iš dalies subsidijuotų transporto priemonių naudojimą kitoms veiklos rūšims ir nenumatė galimybės pelnytis iš regiono priemonės teikiant paslaugas kitoje rinkoje, kita vertus, riedmenys, naudojami siekiant užtikrinti Il de Franso susitarime numatytų paslaugų teikimą, materialiniu požiūriu tuo pačiu metu negalėjo būti naudojami už Il de Franso ribų panašioms paslaugoms teikti kitose rinkose. |
| --- | --- |

(120)

Komisijos numatyta galimybė Il de Franso įmonėms subsidijuojamą įrangą panaudoti teikiant paraiškas kitoms transporto rinkoms, kurios buvo atvertos konkurencijai Prancūzijoje ir Europoje, nebūtų įmanoma nei sutarčių, nei materialiniu požiūriu. Iš tiesų, viena vertus, sutarčių nuostatos apribojo regiono iš dalies subsidijuotų transporto priemonių naudojimą kitoms veiklos rūšims ir nenumatė galimybės pelnytis iš regiono priemonės teikiant paslaugas kitoje rinkoje, kita vertus, riedmenys, naudojami siekiant užtikrinti Il de Franso susitarime numatytų paslaugų teikimą, materialiniu požiūriu tuo pačiu metu negalėjo būti naudojami už Il de Franso ribų panašioms paslaugoms teikti kitose rinkose.

| (121) | Be to, transporto priemonės, skirtos daugiausiai stovintiems keleiviams miestuose vežti, pasak OPTILE, negalėtų būti naudojamos nenuolatiniam transportui, kuriam reikalingi tolimojo susisiekimo autobusai, pritaikyti sėdintiems keleiviams vežti. |
| --- | --- |

(121)

Be to, transporto priemonės, skirtos daugiausiai stovintiems keleiviams miestuose vežti, pasak OPTILE, negalėtų būti naudojamos nenuolatiniam transportui, kuriam reikalingi tolimojo susisiekimo autobusai, pritaikyti sėdintiems keleiviams vežti.

5.3.2.   Suderinamumas

Suderinamumas

| (122) | Jei priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, jos suderinamumas teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos sumetimais turėtų būti vertinamas pagal Reglamento (EEB) Nr. 1191/69, o ne Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 nuostatas. |
| --- | --- |

(122)

Jei priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, jos suderinamumas teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos sumetimais turėtų būti vertinamas pagal Reglamento (EEB) Nr. 1191/69, o ne Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 nuostatas.

| (123) | Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69 sudaryti viešųjų paslaugų sutartis buvo būtina tam, kad būtų galima reaguoti į demografinę raidą ir užtikrinti pakankamą reguliaraus viešojo kelių transporto paslaugą neperkeliant jos sąnaudų naudotojams, tuo pačiu metu atsižvelgiant ir į susirūpinimą keliančius aspektus, susijusius su aplinkos apsaugos standartais. Šios sutartys atitiko būtent reglamento 14 straipsnį, nes jose buvo įtraukti būtiniausi reikalaujami aspektai. Galiausiai įmonėms išmokėta kompensacija neviršijo dydžio, reikalingo tam, kad būtų galima užtikrinti viešosios paslaugos teikimą: ji buvo apribota iki skirtumo tarp sutartyje nustatytų paslaugų teikimo sąnaudų ir visų teikiant šias paslaugas gautų sumų skirtumo. |
| --- | --- |

(123)

Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69 sudaryti viešųjų paslaugų sutartis buvo būtina tam, kad būtų galima reaguoti į demografinę raidą ir užtikrinti pakankamą reguliaraus viešojo kelių transporto paslaugą neperkeliant jos sąnaudų naudotojams, tuo pačiu metu atsižvelgiant ir į susirūpinimą keliančius aspektus, susijusius su aplinkos apsaugos standartais. Šios sutartys atitiko būtent reglamento 14 straipsnį, nes jose buvo įtraukti būtiniausi reikalaujami aspektai. Galiausiai įmonėms išmokėta kompensacija neviršijo dydžio, reikalingo tam, kad būtų galima užtikrinti viešosios paslaugos teikimą: ji buvo apribota iki skirtumo tarp sutartyje nustatytų paslaugų teikimo sąnaudų ir visų teikiant šias paslaugas gautų sumų skirtumo.

| (124) | Jei priemonė būtų traktuojama kaip valstybės pagalba, ji turėtų būti laikoma suderinama pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(124)

Jei priemonė būtų traktuojama kaip valstybės pagalba, ji turėtų būti laikoma suderinama pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69.

5.4.   Keolis

Keolis

| (125) | Keolis yra transporto sektoriuje (ypač Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto sektoriuje) veiklą vykdančių bendrovių grupė. Ji yra OPTILE narė. Keolis pastabos susijusios tik su regiono taikomomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(125)

Keolis yra transporto sektoriuje (ypač Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto sektoriuje) veiklą vykdančių bendrovių grupė. Ji yra OPTILE narė. Keolis pastabos susijusios tik su regiono taikomomis priemonėmis.

Keolis

Keolis

5.4.1.   Pagalbos buvimas pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69

Pagalbos buvimas pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69

| (126) | Savivaldos institucijoms iš tiesų padėjo regionas, tačiau Keolis tvirtina, kad operacija veiklos vykdytojams buvo finansiškai neutrali. Nesuteikusios pagalbos, savivaldos institucijos būtų privalėjusios arba pervesti lygiavertę subsidiją veiklos vykdytojams, su kuriais jos buvo sudariusios eksploatavimo susitarimą, arba leisti sumažinti paslaugos apimtį. Todėl veiklos vykdytojai negavo papildomos naudos palyginti su situacija, kai viešasis finansavimas būtų teikiamas be regiono priemonės. |
| --- | --- |

(126)

Savivaldos institucijoms iš tiesų padėjo regionas, tačiau Keolis tvirtina, kad operacija veiklos vykdytojams buvo finansiškai neutrali. Nesuteikusios pagalbos, savivaldos institucijos būtų privalėjusios arba pervesti lygiavertę subsidiją veiklos vykdytojams, su kuriais jos buvo sudariusios eksploatavimo susitarimą, arba leisti sumažinti paslaugos apimtį. Todėl veiklos vykdytojai negavo papildomos naudos palyginti su situacija, kai viešasis finansavimas būtų teikiamas be regiono priemonės.

Keolis

| (127) | Be to, aptariama priemonė negali būti atskirta nuo eksploatavimo susitarimų, pasirašytų tarp transporto įmonių ir savivaldos institucijų. Iš tiesų tai buvo tik vienas regioninės valdžios institucijų įgyvendintas viešųjų paslaugų sutarčių aspektas pagal Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 14 straipsnį, kurio nuostatas, pasak Keolis, šios sutartys atitiko. |
| --- | --- |

(127)

Be to, aptariama priemonė negali būti atskirta nuo eksploatavimo susitarimų, pasirašytų tarp transporto įmonių ir savivaldos institucijų. Iš tiesų tai buvo tik vienas regioninės valdžios institucijų įgyvendintas viešųjų paslaugų sutarčių aspektas pagal Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 14 straipsnį, kurio nuostatas, pasak Keolis, šios sutartys atitiko.

Keolis

| (128) | Todėl pati priemonė nebuvo valstybės pagalbos teikimo būdas, nes veiklos vykdytojai iš jo negavo ekonominės naudos. |
| --- | --- |

(128)

Todėl pati priemonė nebuvo valstybės pagalbos teikimo būdas, nes veiklos vykdytojai iš jo negavo ekonominės naudos.

5.4.2.   Esamos pagalbos schemos apibūdinimas

Esamos pagalbos schemos apibūdinimas

| (129) | Pasak Keolis, 1994 m. regiono įgyvendinta priemonė buvo esama tvarka, nes ja buvo įgyvendinamos 1949 m. dekreto (16), priimto prieš įsigaliojant Romos sutarčiai, 19 straipsnio nuostatos. Todėl nagrinėjamos priemonės turi būti aptariamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999 (17), ir tik Komisija prireikus turėtų siūlyti Prancūzijos institucijoms ateityje naudingas priemones. Tačiau kadangi aptariama priemonė buvo panaikinta 2008 m., jos nagrinėti esą nereikia. |
| --- | --- |

(129)

Pasak Keolis, 1994 m. regiono įgyvendinta priemonė buvo esama tvarka, nes ja buvo įgyvendinamos 1949 m. dekreto (16), priimto prieš įsigaliojant Romos sutarčiai, 19 straipsnio nuostatos. Todėl nagrinėjamos priemonės turi būti aptariamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999 (17), ir tik Komisija prireikus turėtų siūlyti Prancūzijos institucijoms ateityje naudingas priemones. Tačiau kadangi aptariama priemonė buvo panaikinta 2008 m., jos nagrinėti esą nereikia.

Keolis

16

17

| (130) | Tą pačią išvadą reikėtų padaryti net tada, jei 1994 m. reikėtų laikyti regiono priemonės įsteigimo metais. 1994 m. susijęs ekonomikos sektoriaus iš tiesų buvo užvertas konkurencijai, kaip rodo 1997 m. ir 1998 m. Komisijos priimti sprendimai (18). Vadinasi, poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijus nėra įgyvendintas. |
| --- | --- |

(130)

Tą pačią išvadą reikėtų padaryti net tada, jei 1994 m. reikėtų laikyti regiono priemonės įsteigimo metais. 1994 m. susijęs ekonomikos sektoriaus iš tiesų buvo užvertas konkurencijai, kaip rodo 1997 m. ir 1998 m. Komisijos priimti sprendimai (18). Vadinasi, poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijus nėra įgyvendintas.

18

| (131) | Bendroji rinka iš tiesų pasikeitė nuo 1994 m., kai tam tikros valstybės narės vienašališkai nusprendė atidaryti konkurencijai savo vietines keleivių transporto rinkas. Tačiau net jei šie pokyčiai būtų pakankami tam, kad regiono įgyvendintą priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, ši priemonė būtų tiesiog tapusi esama pagalbos schema. Dėl 129 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių jos nagrinėti nereikia. |
| --- | --- |

(131)

Bendroji rinka iš tiesų pasikeitė nuo 1994 m., kai tam tikros valstybės narės vienašališkai nusprendė atidaryti konkurencijai savo vietines keleivių transporto rinkas. Tačiau net jei šie pokyčiai būtų pakankami tam, kad regiono įgyvendintą priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, ši priemonė būtų tiesiog tapusi esama pagalbos schema. Dėl 129 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių jos nagrinėti nereikia.

5.5.   RATP Dev

RATP Dev

| (132) | Bendrovė RATP Développement (toliau – RATP Dev) yra RATP filialas, viešoji įstaiga, kurios pagrindinė veikla yra miesto ir tarptautinis keleivių transportais keliais ir geležinkeliais. Jos pastabos susijusios tik su regiono įgyvendinta priemone ir CT1 sutartimi. |
| --- | --- |

(132)

Bendrovė RATP Développement (toliau – RATP Dev) yra RATP filialas, viešoji įstaiga, kurios pagrindinė veikla yra miesto ir tarptautinis keleivių transportais keliais ir geležinkeliais. Jos pastabos susijusios tik su regiono įgyvendinta priemone ir CT1 sutartimi.

RATP Développement

RATP Dev

5.5.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

5.5.1.1.   Regiono įgyvendintos priemonės

Regiono įgyvendintos priemonės

| (133) | RATP Dev mano, jog tam, kad regiono pritaikytas priemones būtų galima laikyti pagalba, nėra įgyvendinti du kriterijai: atrankumo ir ekonominės naudos. |
| --- | --- |

(133)

RATP Dev mano, jog tam, kad regiono pritaikytas priemones būtų galima laikyti pagalba, nėra įgyvendinti du kriterijai: atrankumo ir ekonominės naudos.

RATP Dev

| (134) | Nagrinėjant atrankumo kriterijų, dėl Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto rinkos ypatingo teisinio pagrindo ši geografinė rinka tapo atskira. Šį aspektą pažymėjo ir Prancūzijos konkurencijos tarnyba. Atsižvelgiant į tai, kad ši rinka yra pamatinė sistema, regiono priemonė buvo bendra, nediskriminuojanti ir ne savo nuožiūra taikoma priemonė, nes ji buvo naudinga visoms Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto įmonėms, pasirašiusioms eksploatavimo susitarimus su vietos valdžios institucija. |
| --- | --- |

(134)

Nagrinėjant atrankumo kriterijų, dėl Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto rinkos ypatingo teisinio pagrindo ši geografinė rinka tapo atskira. Šį aspektą pažymėjo ir Prancūzijos konkurencijos tarnyba. Atsižvelgiant į tai, kad ši rinka yra pamatinė sistema, regiono priemonė buvo bendra, nediskriminuojanti ir ne savo nuožiūra taikoma priemonė, nes ji buvo naudinga visoms Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto įmonėms, pasirašiusioms eksploatavimo susitarimus su vietos valdžios institucija.

| (135) | Atsižvelgiant į Sąjungos teismų praktikoje nustatytas geografinio atrankumo (19) ir materialinio atrankumo (20) sąlygas, regiono priemonė buvo ne valstybės pagalba, o bendra priemonė. |
| --- | --- |

(135)

Atsižvelgiant į Sąjungos teismų praktikoje nustatytas geografinio atrankumo (19) ir materialinio atrankumo (20) sąlygas, regiono priemonė buvo ne valstybės pagalba, o bendra priemonė.

19

20

| (136) | Nagrinėjant ekonominės naudos kriterijų, regiono subsidijos turėjo būti prilygintos kompensacijoms už viešąją paslaugą. Šios kompensacijos atitiko keturis Altmark sprendimo kriterijus, jomis nebuvo teikiama ekonominė nauda. |
| --- | --- |

(136)

Nagrinėjant ekonominės naudos kriterijų, regiono subsidijos turėjo būti prilygintos kompensacijoms už viešąją paslaugą. Šios kompensacijos atitiko keturis Altmark sprendimo kriterijus, jomis nebuvo teikiama ekonominė nauda.

Altmark

| (137) | Nagrinėdama pirmąjį Altmark sprendimo kriterijų, kuriuo buvo reikalaujama aiškiai apibrėžti VPĮ, RATP Dev pabrėžia, kad kai su šių prievolių vykdymu susijusios kompensacijos yra teikiamos iš kelių valstybinių šaltinių, jos turi būti nagrinėjamos atsižvelgiant į visus į viešųjų paslaugų sutartį įtrauktus VPĮ. Todėl esą yra netikslu laikyti, kad regiono subsidijos buvo suteiktos tik siekiant kompensuoti regiono priskirtas papildomas prievoles. Priešingai – jos buvo vienas iš daugelio įnašų, teikiamų kaip kompensacija transporto įmonėms. |
| --- | --- |

(137)

Nagrinėdama pirmąjį Altmark sprendimo kriterijų, kuriuo buvo reikalaujama aiškiai apibrėžti VPĮ, RATP Dev pabrėžia, kad kai su šių prievolių vykdymu susijusios kompensacijos yra teikiamos iš kelių valstybinių šaltinių, jos turi būti nagrinėjamos atsižvelgiant į visus į viešųjų paslaugų sutartį įtrauktus VPĮ. Todėl esą yra netikslu laikyti, kad regiono subsidijos buvo suteiktos tik siekiant kompensuoti regiono priskirtas papildomas prievoles. Priešingai – jos buvo vienas iš daugelio įnašų, teikiamų kaip kompensacija transporto įmonėms.

Altmark

RATP Dev

| (138) | Šie VPĮ buvo aiškiai apibrėžti tarp vietos valdžios institucijų ir transporto įmonių sudarytuose eksploatavimo susitarimuose, o pakeitimai, reikalaujami kaip regiono subsidijų teikimo sąlyga, šiuos susitarimus tik papildė. Prievolę investuoti į riedmenis, be kita ko, Komisija aiškiai pripažino kaip VPĮ, už kurio vykdymą gali būti teikiama kompensacija, būtent Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos geležinkelio įmonėms (21). |
| --- | --- |

(138)

Šie VPĮ buvo aiškiai apibrėžti tarp vietos valdžios institucijų ir transporto įmonių sudarytuose eksploatavimo susitarimuose, o pakeitimai, reikalaujami kaip regiono subsidijų teikimo sąlyga, šiuos susitarimus tik papildė. Prievolę investuoti į riedmenis, be kita ko, Komisija aiškiai pripažino kaip VPĮ, už kurio vykdymą gali būti teikiama kompensacija, būtent Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos geležinkelio įmonėms (21).

21

| (139) | Nagrinėjant antrąjį Altmark sprendimo kriterijų, subsidijų lygiai buvo aiškiai nustatyti įvairiems transporto priemonių įsigijimo tikslams (nuo 25 iki 60 %, atsižvelgiant į tai, ar tai yra parko išplėtimas, ar investicija į atnaujinimą), o subsidijų ribos buvo nustatytos iš anksto. Parametrų nustatymo priemonė buvo reguliariai peržiūrima, atsižvelgiant į būtinybę iš anksto skaidriai pertvarkyti subsidijų lygį, kad būtų išvengta bet kokios kompensacijos permokos. |
| --- | --- |

(139)

Nagrinėjant antrąjį Altmark sprendimo kriterijų, subsidijų lygiai buvo aiškiai nustatyti įvairiems transporto priemonių įsigijimo tikslams (nuo 25 iki 60 %, atsižvelgiant į tai, ar tai yra parko išplėtimas, ar investicija į atnaujinimą), o subsidijų ribos buvo nustatytos iš anksto. Parametrų nustatymo priemonė buvo reguliariai peržiūrima, atsižvelgiant į būtinybę iš anksto skaidriai pertvarkyti subsidijų lygį, kad būtų išvengta bet kokios kompensacijos permokos.

Altmark

| (140) | Nagrinėjant trečiąjį ir ketvirtąjį Altmark sprendimo kriterijus, eksploatavimo susitarimų finansų sistemoje buvo numatyta, kad transporto įmonė kasmet turėjo teikti preliminarią ir griežtai apibrėžtą veiklos ataskaitą, į kurią turėjo būti įtraukiamos regiono suteiktų subsidijų pajamos. Susitariančiosios vietos valdžios institucijos įnašas buvo nustatytas pagal preliminarioje veiklos ataskaitoje nurodytą deficitą. Buvo taikomi ir lėšų grąžinimo mechanizmai, kad būtų išvengta bet kokios kompensacijos permokos. |
| --- | --- |

(140)

Nagrinėjant trečiąjį ir ketvirtąjį Altmark sprendimo kriterijus, eksploatavimo susitarimų finansų sistemoje buvo numatyta, kad transporto įmonė kasmet turėjo teikti preliminarią ir griežtai apibrėžtą veiklos ataskaitą, į kurią turėjo būti įtraukiamos regiono suteiktų subsidijų pajamos. Susitariančiosios vietos valdžios institucijos įnašas buvo nustatytas pagal preliminarioje veiklos ataskaitoje nurodytą deficitą. Buvo taikomi ir lėšų grąžinimo mechanizmai, kad būtų išvengta bet kokios kompensacijos permokos.

Altmark

5.5.1.2.   STIF pritaikytos priemonės CT1 sutartyje

STIF pritaikytos priemonės CT1 sutartyje

| (141) | Pasak RATP Dev, STIF pritaikyta priemonė neatitinka atrankumo ir ekonominės naudos kriterijų, todėl ji negali būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(141)

Pasak RATP Dev, STIF pritaikyta priemonė neatitinka atrankumo ir ekonominės naudos kriterijų, todėl ji negali būti laikoma valstybės pagalba.

RATP Dev

| (142) | Atrankumo kriterijaus atžvilgiu galioja tie patys argumentai kaip ir 134 bei 135 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(142)

Atrankumo kriterijaus atžvilgiu galioja tie patys argumentai kaip ir 134 bei 135 konstatuojamosiose dalyse.

| (143) | Nagrinėjant ekonominės naudos kriterijų, STIF subsidijos turėjo būti laikomos kompensacijomis už viešąją paslaugą. Kaip teigia RATP Dev, jos atitiko visus keturis Altmark sprendimo kriterijus. |
| --- | --- |

(143)

Nagrinėjant ekonominės naudos kriterijų, STIF subsidijos turėjo būti laikomos kompensacijomis už viešąją paslaugą. Kaip teigia RATP Dev, jos atitiko visus keturis Altmark sprendimo kriterijus.

RATP Dev

Altmark

| (144) | Nagrinėdama pirmąjį Altmark sprendimo kriterijų, RATP Dev konstatuoja, kad Komisija savo sprendime pradėti procedūrą neprieštarauja teiginiui, jog veiklos sąnaudos kompensuoja aiškiai apibrėžtų VPĮ vykdymą. |
| --- | --- |

(144)

Nagrinėdama pirmąjį Altmark sprendimo kriterijų, RATP Dev konstatuoja, kad Komisija savo sprendime pradėti procedūrą neprieštarauja teiginiui, jog veiklos sąnaudos kompensuoja aiškiai apibrėžtų VPĮ vykdymą.

Altmark

RATP Dev

| (145) | Nagrinėjant antrąjį Altmark sprendimo kriterijų, dėl kiekvienos susijusios linijos susitariančiosios įmonės STIF teikdavo dokumentus. Šiuose dokumentuose būdavo nagrinėjamas finansavimo poreikis, atsižvelgiant į išsamią finansinę analizę. |
| --- | --- |

(145)

Nagrinėjant antrąjį Altmark sprendimo kriterijų, dėl kiekvienos susijusios linijos susitariančiosios įmonės STIF teikdavo dokumentus. Šiuose dokumentuose būdavo nagrinėjamas finansavimo poreikis, atsižvelgiant į išsamią finansinę analizę.

Altmark

| (146) | Galiausiai, nagrinėdama trečiąjį ir ketvirtąjį kriterijus, RATP Dev aiškina, kad teisinėje CT1 sutarčių analizėje aiškiai nurodyta, jog atlygiui taikomi principai atitinka Altmark teismo praktiką, nes šiose sutartyse taip pat yra numatyti kontrolės mechanizmai, kuriuos taikant pagalba gali būti grąžinama. |
| --- | --- |

(146)

Galiausiai, nagrinėdama trečiąjį ir ketvirtąjį kriterijus, RATP Dev aiškina, kad teisinėje CT1 sutarčių analizėje aiškiai nurodyta, jog atlygiui taikomi principai atitinka Altmark teismo praktiką, nes šiose sutartyse taip pat yra numatyti kontrolės mechanizmai, kuriuos taikant pagalba gali būti grąžinama.

RATP Dev

Altmark

5.5.2.   Esamos pagalbos schemos apibūdinimas

Esamos pagalbos schemos apibūdinimas

| (147) | RATP Dev mano, kad regiono ir STIF priemonės yra esamos pagalbos schemos pagal 1999 m. Procedūros reglamentą, nes, pasak RATP Dev, jos buvo nustatytos prieš SESV įsigaliojimą tuo metu, kai atitinkamos reguliaraus transporto rinkos nebuvo atviros konkurencijai. |
| --- | --- |

(147)

RATP Dev mano, kad regiono ir STIF priemonės yra esamos pagalbos schemos pagal 1999 m. Procedūros reglamentą, nes, pasak RATP Dev, jos buvo nustatytos prieš SESV įsigaliojimą tuo metu, kai atitinkamos reguliaraus transporto rinkos nebuvo atviros konkurencijai.

RATP Dev

RATP Dev

| (148) | Regiono priemonė esą buvo grindžiama teisine nuostata, kuri nesikeitė nuo 1949 m. iki 2012 m., o STIF priemonė yra 1948 m. nustatytos schemos tąsa. |
| --- | --- |

(148)

Regiono priemonė esą buvo grindžiama teisine nuostata, kuri nesikeitė nuo 1949 m. iki 2012 m., o STIF priemonė yra 1948 m. nustatytos schemos tąsa.

| (149) | Regiono ir STIF priemonės nebuvo valstybės pagalba jų įgyvendinimo metu, nes jos nesudarė kliūčių Bendrijos vidaus prekybai. Jų steigimo metu tiriamos rinkos nebuvo atviros konkurencijai, vadinasi, ketvirtas valstybės pagalbos kriterijus nėra įgyvendintas. |
| --- | --- |

(149)

Regiono ir STIF priemonės nebuvo valstybės pagalba jų įgyvendinimo metu, nes jos nesudarė kliūčių Bendrijos vidaus prekybai. Jų steigimo metu tiriamos rinkos nebuvo atviros konkurencijai, vadinasi, ketvirtas valstybės pagalbos kriterijus nėra įgyvendintas.

| (150) | Komisija neturi įgaliojimų reikalauti išieškoti pagalbos lėšų, suteiktų pagal šias esamas pagalbos schemas. Ji gali nustatyti tik taisomuosius veiksmus ateičiai. |
| --- | --- |

(150)

Komisija neturi įgaliojimų reikalauti išieškoti pagalbos lėšų, suteiktų pagal šias esamas pagalbos schemas. Ji gali nustatyti tik taisomuosius veiksmus ateičiai.

5.5.3.   Suderinamumas

Suderinamumas

| (151) | Jei reikėtų nagrinėti valstybės pagalbos suderinamumą, pasak RATP Dev, tai reikėtų daryti pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69 subsidijoms, suteiktoms iki 2009 m. gruodžio 3 d., t. y. iki Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

(151)

Jei reikėtų nagrinėti valstybės pagalbos suderinamumą, pasak RATP Dev, tai reikėtų daryti pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69 subsidijoms, suteiktoms iki 2009 m. gruodžio 3 d., t. y. iki Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 įsigaliojimo dienos.

RATP Dev

| (152) | RATP Dev įmonių sudarytos sutartys gali būti laikomos viešųjų paslaugų sutartimis pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69. Dėl priežasčių, jau nurodytų 140 konstatuojamojoje dalyje, šiomis sutartimis užtikrinama, kad transporto įmonėms nebus suteikta jokia kompensacijos permoka. Kadangi regiono subsidijos yra pagal šias sutartis teikiamų kompensacijų dalis, jos atitinka Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69, vadinasi, jos yra suderinamos su vidaus rinka. Tie patys argumentai, pasak RATP Dev, galioja ir kompensacijoms, kurias STIF teikė iki 2009 m. gruodžio 3 d. pagal CT1 sutartį. |
| --- | --- |

(152)

RATP Dev įmonių sudarytos sutartys gali būti laikomos viešųjų paslaugų sutartimis pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69. Dėl priežasčių, jau nurodytų 140 konstatuojamojoje dalyje, šiomis sutartimis užtikrinama, kad transporto įmonėms nebus suteikta jokia kompensacijos permoka. Kadangi regiono subsidijos yra pagal šias sutartis teikiamų kompensacijų dalis, jos atitinka Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69, vadinasi, jos yra suderinamos su vidaus rinka. Tie patys argumentai, pasak RATP Dev, galioja ir kompensacijoms, kurias STIF teikė iki 2009 m. gruodžio 3 d. pagal CT1 sutartį.

RATP Dev

RATP Dev

| (153) | RATP Dev mano, kad po 2009 m. gruodžio 3 d. pervestoms subsidijoms turi galioti Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007. Šiame reglamente numatyta, kad pagal viešųjų paslaugų sutartis teikiamos kompensacijos yra suderinamos su vidaus rinka ir apie jas pranešti nereikia, jei i) sutartyse yra privalomas turinys, nurodytas reglamento 4 straipsnyje, ir ii) išmokant kompensacijas nesusidaro jokia kompensacijos permoka. Kadangi, pasak RATP Dev, abi šios sąlygos yra įgyvendintos, ji padaro išvadą, kad priemonės yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(153)

RATP Dev mano, kad po 2009 m. gruodžio 3 d. pervestoms subsidijoms turi galioti Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007. Šiame reglamente numatyta, kad pagal viešųjų paslaugų sutartis teikiamos kompensacijos yra suderinamos su vidaus rinka ir apie jas pranešti nereikia, jei i) sutartyse yra privalomas turinys, nurodytas reglamento 4 straipsnyje, ir ii) išmokant kompensacijas nesusidaro jokia kompensacijos permoka. Kadangi, pasak RATP Dev, abi šios sąlygos yra įgyvendintos, ji padaro išvadą, kad priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

RATP Dev

RATP Dev

5.6.   Transdev Île-de-France

Transdev Île-de-France

| (154) | Transdev Île-de-France (toliau – Transdev) priklauso Transdev grupei ir savo veiklą vykdo Il de Franso keleivių transporto sektoriuje. Ji eksploatuoja keleivių kelių transporto tinklus už centrinės zonos, kurioje paslaugas teikia RATP, ribų. |
| --- | --- |

(154)

Transdev Île-de-France (toliau – Transdev) priklauso Transdev grupei ir savo veiklą vykdo Il de Franso keleivių transporto sektoriuje. Ji eksploatuoja keleivių kelių transporto tinklus už centrinės zonos, kurioje paslaugas teikia RATP, ribų.

Transdev Île-de-France

Transdev

Transdev

| (155) | Jos pastabos susijusios stik su regiono įgyvendintomis priemonėmis, tačiau sutarčių pavyzdžiai, kuriais ji grindžia savo argumentus, taip pat apima dalį CT1 ir CT2 laikotarpio. |
| --- | --- |

(155)

Jos pastabos susijusios stik su regiono įgyvendintomis priemonėmis, tačiau sutarčių pavyzdžiai, kuriais ji grindžia savo argumentus, taip pat apima dalį CT1 ir CT2 laikotarpio.

| (156) | Iš pradžių Transdev primena, kad reguliarus viešasis keleivių kelių transportas Il de Franse yra reguliuojamas specialiomis taisyklėmis, nes šis sektorius nukrypsta nuo bendrosios transporto teisės. |
| --- | --- |

(156)

Iš pradžių Transdev primena, kad reguliarus viešasis keleivių kelių transportas Il de Franse yra reguliuojamas specialiomis taisyklėmis, nes šis sektorius nukrypsta nuo bendrosios transporto teisės.

Transdev

| (157) | Aprašomuoju laikotarpiu organizuojanti institucija galėjo rinktis tinklo operatorius be išankstinės konkurencinės viešųjų pirkimų procedūros juos administraciniu būdu įtraukdama į transporto planą būtent todėl, kad dar nebuvo įsigaliojęs Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(157)

Aprašomuoju laikotarpiu organizuojanti institucija galėjo rinktis tinklo operatorius be išankstinės konkurencinės viešųjų pirkimų procedūros juos administraciniu būdu įtraukdama į transporto planą būtent todėl, kad dar nebuvo įsigaliojęs Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007.

| (158) | Be to, ji patikslinta, kad organizuojanti institucija sudarydavo struktūrinius deficitus, administraciniu būdu nustatydama tarifus naudotojams, bet neatsižvelgdama į realias paslaugų teikimo sąnaudas. Šie deficitai viešųjų paslaugų sutartyse būdavo teisingai kompensuojami finansinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

(158)

Be to, ji patikslinta, kad organizuojanti institucija sudarydavo struktūrinius deficitus, administraciniu būdu nustatydama tarifus naudotojams, bet neatsižvelgdama į realias paslaugų teikimo sąnaudas. Šie deficitai viešųjų paslaugų sutartyse būdavo teisingai kompensuojami finansinėmis priemonėmis.

| (159) | Be to, Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto rinka nebuvo atverta konkurencijai. |
| --- | --- |

(159)

Be to, Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto rinka nebuvo atverta konkurencijai.

5.6.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (160) | Transdev įgaliojo Microeconomix biurą išnagrinėti tris susitarimus ir jų pataisas, taip pat su jais susijusį kapitalo judėjimą. Ji pateikia pagrindinius rezultatus ir patikslina, jog ekspertų ataskaitoje aiškiai nurodyta, kad subsidijų schema yra neutrali ir kad nėra jokios kompensacijos permokos. |
| --- | --- |

(160)

Transdev įgaliojo Microeconomix biurą išnagrinėti tris susitarimus ir jų pataisas, taip pat su jais susijusį kapitalo judėjimą. Ji pateikia pagrindinius rezultatus ir patikslina, jog ekspertų ataskaitoje aiškiai nurodyta, kad subsidijų schema yra neutrali ir kad nėra jokios kompensacijos permokos.

Transdev

Microeconomix

| (161) | Pasak Transdev, dėl regioninių subsidijų tvarkymo mechanizmo šios subsidijos jokiu būdu negalėjo būti laikomos investicine pagalba. Iš tiesų regioninės subsidijos tam tikra prasme būdavo grąžinamos paslaugą užsakančiai savivaldos institucijai turto nusidėvėjimo laikotarpiu, nes dėl jų būdavo sumažinamos savivaldos institucijų išmokamos kompensacijos. |
| --- | --- |

(161)

Pasak Transdev, dėl regioninių subsidijų tvarkymo mechanizmo šios subsidijos jokiu būdu negalėjo būti laikomos investicine pagalba. Iš tiesų regioninės subsidijos tam tikra prasme būdavo grąžinamos paslaugą užsakančiai savivaldos institucijai turto nusidėvėjimo laikotarpiu, nes dėl jų būdavo sumažinamos savivaldos institucijų išmokamos kompensacijos.

Transdev

| (162) | Vadinasi, aptariama priemonė buvo visiškai neutralus kompensacijų už viešąją paslaugą išmokėjimo vežėjams, sudariusiems viešųjų paslaugų sutartį, būdas. |
| --- | --- |

(162)

Vadinasi, aptariama priemonė buvo visiškai neutralus kompensacijų už viešąją paslaugą išmokėjimo vežėjams, sudariusiems viešųjų paslaugų sutartį, būdas.

| (163) | Dėl šio neutralaus pobūdžio valstybės pagalbos buvimo kriterijai nėra įgyvendinti. |
| --- | --- |

(163)

Dėl šio neutralaus pobūdžio valstybės pagalbos buvimo kriterijai nėra įgyvendinti.

5.6.1.1.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (164) | Transdev mano, kad kadangi regiono išmokėtos sumos galiausiai grįždavo vietos valdžios institucijoms, lėšos niekada nebuvo išėjusios už viešosios sferos ribų. |
| --- | --- |

(164)

Transdev mano, kad kadangi regiono išmokėtos sumos galiausiai grįždavo vietos valdžios institucijoms, lėšos niekada nebuvo išėjusios už viešosios sferos ribų.

Transdev

5.6.1.2.   Ekonominė nauda

Ekonominė nauda

| (165) | Kadangi lėšos nebuvo teikiamos palankesnėmis sąlygomis nei bankų rinkoje, veiklos vykdytojai negaudavo jokio pranašumo. Pranašumą suteikdavo regionas savivaldos institucijoms nedarydamos jokio poveikio konkurencijai. |
| --- | --- |

(165)

Kadangi lėšos nebuvo teikiamos palankesnėmis sąlygomis nei bankų rinkoje, veiklos vykdytojai negaudavo jokio pranašumo. Pranašumą suteikdavo regionas savivaldos institucijoms nedarydamos jokio poveikio konkurencijai.

| (166) | Be to, Transdev neigia, kad regiono bendrai finansuoti įrenginiai galėjo konkuruoti su įmonių, kurios negalėjo gauti subsidijų, įrenginiais. |
| --- | --- |

(166)

Be to, Transdev neigia, kad regiono bendrai finansuoti įrenginiai galėjo konkuruoti su įmonių, kurios negalėjo gauti subsidijų, įrenginiais.

Transdev

5.6.1.3.   Atrankumas

Atrankumas

| (167) | Visos įmonės, vykdančios veiklą Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto rinkoje, buvo traktuojamos vienodai, todėl priemonė pagal šią tvarką nebuvo atrankinė. |
| --- | --- |

(167)

Visos įmonės, vykdančios veiklą Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto rinkoje, buvo traktuojamos vienodai, todėl priemonė pagal šią tvarką nebuvo atrankinė.

5.6.1.4.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (168) | Kadangi nebuvo ekonominės naudos ir atrankumo, Transdev mano, kad nebuvo jokios galimybės daryti poveikį konkurencijai, vadinasi, nebuvo ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(168)

Kadangi nebuvo ekonominės naudos ir atrankumo, Transdev mano, kad nebuvo jokios galimybės daryti poveikį konkurencijai, vadinasi, nebuvo ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai.

Transdev

5.6.2.   Suderinamumas

Suderinamumas

| (169) | Jei Komisija vis tik turėtų konstatuoti valstybės pagalbos buvimą, Transdev mano, jog aptariama schema būtų suderinama su vidaus rinka, nes ji atitinka Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(169)

Jei Komisija vis tik turėtų konstatuoti valstybės pagalbos buvimą, Transdev mano, jog aptariama schema būtų suderinama su vidaus rinka, nes ji atitinka Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69.

Transdev

5.7.   Tarptautinė viešojo transporto sąjunga

Tarptautinė viešojo transporto sąjunga

| (170) | Tarptautinė viešojo transporto sąjunga (toliau – UITP) yra tarptautinė viešojo transporto sąjunga, apimanti visų rūšių viešąjį transportą ir sudaryta iš daugiau kaip 3 100 narių (veiklos vykdytojų, institucijų ir tiekėjų) visame pasaulyje. |
| --- | --- |

(170)

Tarptautinė viešojo transporto sąjunga (toliau – UITP) yra tarptautinė viešojo transporto sąjunga, apimanti visų rūšių viešąjį transportą ir sudaryta iš daugiau kaip 3 100 narių (veiklos vykdytojų, institucijų ir tiekėjų) visame pasaulyje.

| (171) | UITP išsamiai nenagrinėja sprendime pradėti procedūrą tiriamų mechanizmų. Ji pasinaudoja proga priimti kai kuriuos esminius šiam sektoriui galiojančius principus. |
| --- | --- |

(171)

UITP išsamiai nenagrinėja sprendime pradėti procedūrą tiriamų mechanizmų. Ji pasinaudoja proga priimti kai kuriuos esminius šiam sektoriui galiojančius principus.

| (172) | Visų pirma, valstybės narės apibrėždamos VPĮ turi didelę veiksmų ir aiškinimo laisvę, kurią sąlygoja būtent naudotojų poreikiai, vadovaujantis Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 nustatytu principu. |
| --- | --- |

(172)

Visų pirma, valstybės narės apibrėždamos VPĮ turi didelę veiksmų ir aiškinimo laisvę, kurią sąlygoja būtent naudotojų poreikiai, vadovaujantis Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 nustatytu principu.

| (173) | Visų antra, viešajam transportui Europoje būdinga tai, kad vidutiniškai 50 % veiklos sąnaudų padengia tarifų pajamos (Paryžiuje – 30 %). Todėl būtina, kad valstybės institucijos teisingai kompensuotų VPĮ. |
| --- | --- |

(173)

Visų antra, viešajam transportui Europoje būdinga tai, kad vidutiniškai 50 % veiklos sąnaudų padengia tarifų pajamos (Paryžiuje – 30 %). Todėl būtina, kad valstybės institucijos teisingai kompensuotų VPĮ.

| (174) | Ir galiausiai, priešingai nei teigiama Komisijos sprendimo pradėti procedūrą 43 konstatuojamojoje dalyje, VPĮ neapsiriboja transporto paslaugų veiklos sąnaudomis: jomis gali būti siekiama gerinti paslaugų, infrastruktūros ir riedmenų kokybę. Priemonės gali būti suderinamos su vidaus rinka, jei jos atitinka taikytino reglamento, t. y. Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 arba Reglamento (EEB) Nr. 1191/69, sąlygas. |
| --- | --- |

(174)

Ir galiausiai, priešingai nei teigiama Komisijos sprendimo pradėti procedūrą 43 konstatuojamojoje dalyje, VPĮ neapsiriboja transporto paslaugų veiklos sąnaudomis: jomis gali būti siekiama gerinti paslaugų, infrastruktūros ir riedmenų kokybę. Priemonės gali būti suderinamos su vidaus rinka, jei jos atitinka taikytino reglamento, t. y. Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 arba Reglamento (EEB) Nr. 1191/69, sąlygas.

5.8.   
  RATP Dev, Transdev, OPTILE ir Keolis papildomos pastabos, pateiktos 2016 m. birželio 21 d.

RATP Dev

Transdev

Keolis

| (175) | Visų pirma, keturios savo pastabas papildyti pageidavusios suinteresuotosios trečiosios šalys atkreipia Komisijos dėmesį į jos priimtą sprendimą, susijusį su Čekijos įgyvendintos valstybės pagalbos schemos suderinamumo tyrimu (toliau – sprendimas dėl autobusų įsigijimo) (22). Šį sprendimą pagrindusios aplinkybės, pasak trečiųjų šalių, buvo labai panašios į regiono priemonę (perimtą CT1 sutartyse). Komisija išnagrinėjo Čekijos investicijų subsidijų sistemą atsižvelgdama į subsidijų poveikį veiklos kompensacijoms, teikiamoms pagal veiklos susitarimus, ir paskelbė ją suderinama pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(175)

Visų pirma, keturios savo pastabas papildyti pageidavusios suinteresuotosios trečiosios šalys atkreipia Komisijos dėmesį į jos priimtą sprendimą, susijusį su Čekijos įgyvendintos valstybės pagalbos schemos suderinamumo tyrimu (toliau – sprendimas dėl autobusų įsigijimo) (22). Šį sprendimą pagrindusios aplinkybės, pasak trečiųjų šalių, buvo labai panašios į regiono priemonę (perimtą CT1 sutartyse). Komisija išnagrinėjo Čekijos investicijų subsidijų sistemą atsižvelgdama į subsidijų poveikį veiklos kompensacijoms, teikiamoms pagal veiklos susitarimus, ir paskelbė ją suderinama pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69.

22

| (176) | Suinteresuotosios trečiosios šalys taip pat mano, kad Jørgen Andersen sprendime buvo galutinai nuspręsta, kuris reglamentas dėl viešosios keleivių transporto paslaugos turi būti taikomas šioje byloje: tai yra Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 su pakeitimais, padarytais 1991 m., o ne Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007. |
| --- | --- |

(176)

Suinteresuotosios trečiosios šalys taip pat mano, kad Jørgen Andersen sprendime buvo galutinai nuspręsta, kuris reglamentas dėl viešosios keleivių transporto paslaugos turi būti taikomas šioje byloje: tai yra Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 su pakeitimais, padarytais 1991 m., o ne Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007.

Jørgen Andersen

| (177) | Suinteresuotosios trečiosios šalys daugiausiai mini tai, kad regiono subsidijos, išmokėtos pagal jo įgyvendintą priemonę, nėra valstybės pagalba. Jos prieina prie šios išvados todėl, kad pagal šią priemonę riedmenų įsigijimo subsidijoms yra taikoma metinė palūkanų norma. |
| --- | --- |

(177)

Suinteresuotosios trečiosios šalys daugiausiai mini tai, kad regiono subsidijos, išmokėtos pagal jo įgyvendintą priemonę, nėra valstybės pagalba. Jos prieina prie šios išvados todėl, kad pagal šią priemonę riedmenų įsigijimo subsidijoms yra taikoma metinė palūkanų norma.

| (178) | Nagrinėdamos taikytino reglamento klausimą, suinteresuotosios trečiosios šalys pažymi, jog Jørgen Andersen sprendime yra nustatytos Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 ir Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 taikymo laiko atžvilgiu taisyklės. Šio sprendimo atveju Teismas nusprendė, kad Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 taikytinas nagrinėjant:






  a) | iki 2009 m. gruodžio 3 d. išmokėtų pagalbos priemonių teisėtumą, nes Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 yra išimties tvarkos reglamentas, kuriuo leidžiama nepranešti apie kompensacijas, išmokėtas pagal šias nuostatas; |
| --- | --- | --- |

(178)

Nagrinėdamos taikytino reglamento klausimą, suinteresuotosios trečiosios šalys pažymi, jog Jørgen Andersen sprendime yra nustatytos Reglamento (EEB) Nr. 1191/69 ir Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 taikymo laiko atžvilgiu taisyklės. Šio sprendimo atveju Teismas nusprendė, kad Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 taikytinas nagrinėjant:

Jørgen Andersen

a)

iki 2009 m. gruodžio 3 d. išmokėtų pagalbos priemonių teisėtumą, nes Reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 yra išimties tvarkos reglamentas, kuriuo leidžiama nepranešti apie kompensacijas, išmokėtas pagal šias nuostatas;

| b) | pagalbos priemonių, išmokėtų vykdant 2009 m. gruodžio 3 d. galiojusias sutartis, kurių galiojimas buvo pratęstas įvairiais laikotarpiais, nustatytais Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 3 dalyje, teisėtumą ir suderinamumą. |
| --- | --- |

b)

pagalbos priemonių, išmokėtų vykdant 2009 m. gruodžio 3 d. galiojusias sutartis, kurių galiojimas buvo pratęstas įvairiais laikotarpiais, nustatytais Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 8 straipsnio 3 dalyje, teisėtumą ir suderinamumą.

| (179) | Pagal Jørgen Andersen sprendimą, kuriuo Komisija turi remtis šiuo atveju, ji turės išnagrinėti iki 2009 m. gruodžio 3 d. išmokėtas pagalbos priemones pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69, įskaitant kainų forma suteiktas kompensacijas pagal viešųjų paslaugų sutarčių schemą. Be to, kainų forma suteiktų kompensacijų apskaičiavimo tvarka buvo nustatyta Danske Bus sprendime (23), kuriame reikalaujama, kad šios kompensacijos būtų „tiesiogiai skiriamos tik pačiai viešajai transporto paslaugai teikti“ (24). |
| --- | --- |

(179)

Pagal Jørgen Andersen sprendimą, kuriuo Komisija turi remtis šiuo atveju, ji turės išnagrinėti iki 2009 m. gruodžio 3 d. išmokėtas pagalbos priemones pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69, įskaitant kainų forma suteiktas kompensacijas pagal viešųjų paslaugų sutarčių schemą. Be to, kainų forma suteiktų kompensacijų apskaičiavimo tvarka buvo nustatyta Danske Bus sprendime (23), kuriame reikalaujama, kad šios kompensacijos būtų „tiesiogiai skiriamos tik pačiai viešajai transporto paslaugai teikti“ (24).

Jørgen Andersen

Danske Bus

23

24

| (180) | Tuo atveju, jei Komisija atsisakytų laikyti Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69 išimties tvarkos reglamentu, ji, vadovaudamasi savo sprendimų praktika, turėtų konstatuoti, kad regiono subsidijos, išmokėtos pagal regiono taikomą priemonę, yra suderinamos. |
| --- | --- |

(180)

Tuo atveju, jei Komisija atsisakytų laikyti Reglamentą (EEB) Nr. 1191/69 išimties tvarkos reglamentu, ji, vadovaudamasi savo sprendimų praktika, turėtų konstatuoti, kad regiono subsidijos, išmokėtos pagal regiono taikomą priemonę, yra suderinamos.

| (181) | Jei Komisija atsisakytų taikyti Jørgen Andersen sprendime išdėstytus principus taikydama Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, ji turėtų konstatuoti, kad kainų forma suteiktų kompensacijų suderinamumo tyrimo taikymo sąlygos yra identiškos Reglamentui (EEB) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(181)

Jei Komisija atsisakytų taikyti Jørgen Andersen sprendime išdėstytus principus taikydama Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, ji turėtų konstatuoti, kad kainų forma suteiktų kompensacijų suderinamumo tyrimo taikymo sąlygos yra identiškos Reglamentui (EEB) Nr. 1191/69.

Jørgen Andersen

| (182) | Galiausiai suinteresuotosios trečiosios šalys taip pat papildė savo raštus, susijusius su esamos pagalbos taikymu, po 2014 m. spalio 15 d. Komisijos sprendimo Dublin Bus / Irish Bus (25). Šiame sprendime Komisija iš tiesų manė, kad 1985 m. įsteigta investicijų subsidijų sistema, labai panaši į regiono įgyvendintą priemonę, yra esama pagalbos schema. |
| --- | --- |

(182)

Galiausiai suinteresuotosios trečiosios šalys taip pat papildė savo raštus, susijusius su esamos pagalbos taikymu, po 2014 m. spalio 15 d. Komisijos sprendimo Dublin Bus / Irish Bus (25). Šiame sprendime Komisija iš tiesų manė, kad 1985 m. įsteigta investicijų subsidijų sistema, labai panaši į regiono įgyvendintą priemonę, yra esama pagalbos schema.

Dublin Bus / Irish Bus

25

6.   APTARIAMŲ PRIEMONIŲ KOMISIJOS VERTINIMAS

APTARIAMŲ PRIEMONIŲ KOMISIJOS VERTINIMAS

| (183) | Komisijos analizėje nagrinėjamos trys sprendime pradėti procedūrą nurodytos investavimo pagalbos priemonės, t. y.: i) regiono investicijų subsidijų priemonė, apibrėžta iš eilės priimtuose sprendimuose CR 34-94, CR 44-98 ir CR 47-01, ii) priemonė, kuri ją pakeitė priėmus CT1 pataisą Nr. 3, ir galiausiai iii) C2 įnašas pagal CT2 sutartį. Vertindama CT2 sutartį, Komisija patikslina, kad jos tyrimas apsiriboja C2 įnašu, susijusiu su investavimo klausimais. Sprendime pradėti procedūrą iš tiesų nėra nagrinėjamos priemonės, kurios gali būti laikomos tam tikra investavimo pagalba, todėl į jį faktiškai nėra įtrauktas CT2 sutarties C1 įnašas. |
| --- | --- |

(183)

Komisijos analizėje nagrinėjamos trys sprendime pradėti procedūrą nurodytos investavimo pagalbos priemonės, t. y.: i) regiono investicijų subsidijų priemonė, apibrėžta iš eilės priimtuose sprendimuose CR 34-94, CR 44-98 ir CR 47-01, ii) priemonė, kuri ją pakeitė priėmus CT1 pataisą Nr. 3, ir galiausiai iii) C2 įnašas pagal CT2 sutartį. Vertindama CT2 sutartį, Komisija patikslina, kad jos tyrimas apsiriboja C2 įnašu, susijusiu su investavimo klausimais. Sprendime pradėti procedūrą iš tiesų nėra nagrinėjamos priemonės, kurios gali būti laikomos tam tikra investavimo pagalba, todėl į jį faktiškai nėra įtrauktas CT2 sutarties C1 įnašas.

6.1.   Pagalbos schema arba individualios pagalbos priemonės

Pagalbos schema arba individualios pagalbos priemonės

| (184) | Per keletą metų daugiau kaip šimtas įmonių ir valstybės įmonių pasinaudojo iš pradžių regiono, o vėliau STIF išmokėtomis subsidijomis. Prieš vertinant pagalbos buvimą ir jų galimą suderinamumą su vidaus rinka, kyla klausimas, ar subsidijos buvo suteiktos individualiai – tokiu atveju Komisija turėtų jas nagrinėti individualiai – arba taikant schemą – tokiu atveju Komisija gali apsiriboti pagrindiniais šių atitinkamų schemų parametrais. |
| --- | --- |

(184)

Per keletą metų daugiau kaip šimtas įmonių ir valstybės įmonių pasinaudojo iš pradžių regiono, o vėliau STIF išmokėtomis subsidijomis. Prieš vertinant pagalbos buvimą ir jų galimą suderinamumą su vidaus rinka, kyla klausimas, ar subsidijos buvo suteiktos individualiai – tokiu atveju Komisija turėtų jas nagrinėti individualiai – arba taikant schemą – tokiu atveju Komisija gali apsiriboti pagrindiniais šių atitinkamų schemų parametrais.

| (185) | Tarybos reglamente (ES) 2015/1589 (26) (toliau – Procedūros reglamentas) pagalbos schema apibrėžta kaip „bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba“. Iš šios apibrėžties matyti, kad norėdama atskirti pagalbos schemą nuo individualios pagalbos, Komisija turi būtent įvertinti kiekvienu atveju pagalbos priemones suteikusios institucijos diskreciją. |
| --- | --- |

(185)

Tarybos reglamente (ES) 2015/1589 (26) (toliau – Procedūros reglamentas) pagalbos schema apibrėžta kaip „bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba“. Iš šios apibrėžties matyti, kad norėdama atskirti pagalbos schemą nuo individualios pagalbos, Komisija turi būtent įvertinti kiekvienu atveju pagalbos priemones suteikusios institucijos diskreciją.

26

| (186) | Nagrinėdama regiono įgyvendintą priemonę, Komisija konstatuoja, kad 1994 m. Regiono tarybos sprendime bendruoju atveju buvo abstrakčiai apibrėžtos įmonės, nagrinėjamuoju atveju turinčios teisę gauti subsidijas, nes įmonės ar valstybės įmonės su viešąja Il de Franso vietos valdžios institucija buvo sudariusios sutartį dėl autobusų transporto reguliarių linijų eksploatavimo. Be to, tame pačiame sprendime aiškiai ir tiksliai buvo apibrėžtas turto, kurį galima subsidijuoti, tipas, šio turto aukščiausios kainos, taip pat subsidijos dydis kiekvienam turto tipui. Pagalbos teikimo sąlygos taip pat buvo tiksliai nustatytos, ypač prievolė užsakančiai savivaldos institucijai ir įmonei siūlyti kiekybines ar kokybines transporto pasiūlos priemones. Vadinasi, regiono diskrecija teikiant subsidijas buvo griežtai apibrėžta 1994 m. sprendimo, o vėliau 1998 m. ir 2001 m. jį pakeitusių sprendimų nuostatomis. Todėl Komisija mano, kad šie sprendimai yra teisinis schemos pagrindas. |
| --- | --- |

(186)

Nagrinėdama regiono įgyvendintą priemonę, Komisija konstatuoja, kad 1994 m. Regiono tarybos sprendime bendruoju atveju buvo abstrakčiai apibrėžtos įmonės, nagrinėjamuoju atveju turinčios teisę gauti subsidijas, nes įmonės ar valstybės įmonės su viešąja Il de Franso vietos valdžios institucija buvo sudariusios sutartį dėl autobusų transporto reguliarių linijų eksploatavimo. Be to, tame pačiame sprendime aiškiai ir tiksliai buvo apibrėžtas turto, kurį galima subsidijuoti, tipas, šio turto aukščiausios kainos, taip pat subsidijos dydis kiekvienam turto tipui. Pagalbos teikimo sąlygos taip pat buvo tiksliai nustatytos, ypač prievolė užsakančiai savivaldos institucijai ir įmonei siūlyti kiekybines ar kokybines transporto pasiūlos priemones. Vadinasi, regiono diskrecija teikiant subsidijas buvo griežtai apibrėžta 1994 m. sprendimo, o vėliau 1998 m. ir 2001 m. jį pakeitusių sprendimų nuostatomis. Todėl Komisija mano, kad šie sprendimai yra teisinis schemos pagrindas.

| (187) | Nagrinėdama pagal CT1 sutartį pervestas subsidijas, Komisija pastebi, kad jos atitinka STIF 2006 m. nustatytą ir patvirtintą sutarčių formą. Individualios šios sutarties formos negalėjo nukrypti nuo į modelį įtrauktų principų ir parametrų, kaip primenama kiekvienos CT1 sutarties preambulėje: „be to, ši sutartis vykdoma laikantis gairių ir principų, išdėstytų 2006 m. gruodžio 13 d. STIF tarybos posėdyje priimtoje Regiono specifikacijoje, ji atitinka taip pat Tarybos priimtą 1 formą.“ Ši pastaba taikoma būtent pataisa Nr. 3 padarytiems pakeitimams po STIF tarybos sprendimo, priimto 2008 m. spalio 2 d. Remiantis šiuo sprendimu bet kokia transporto įmonė, su STIF sudariusi 1 tipo sutartį, galėjo pretenduoti į investicijų subsidijas, nurodytas pataisoje Nr. 3. Pataisos Nr. 3 formoje (ypač jos I priede) buvo aiškiai ir tiksliai apibrėžtas turto, kurį galima subsidijuoti, tipas, šio turto aukščiausia kaina, taip pat kiekvieno turto tipo subsidijos dydis. Todėl STIF diskrecija teikiant pataisoje Nr. 3 nurodytas subsidijas buvo griežtai apibrėžta forma, priimta 2008 m. sprendimu. Todėl Komisija mano, kad šis sprendimas yra teisinis schemos pagrindas. |
| --- | --- |

(187)

Nagrinėdama pagal CT1 sutartį pervestas subsidijas, Komisija pastebi, kad jos atitinka STIF 2006 m. nustatytą ir patvirtintą sutarčių formą. Individualios šios sutarties formos negalėjo nukrypti nuo į modelį įtrauktų principų ir parametrų, kaip primenama kiekvienos CT1 sutarties preambulėje: „be to, ši sutartis vykdoma laikantis gairių ir principų, išdėstytų 2006 m. gruodžio 13 d. STIF tarybos posėdyje priimtoje Regiono specifikacijoje, ji atitinka taip pat Tarybos priimtą 1 formą.“ Ši pastaba taikoma būtent pataisa Nr. 3 padarytiems pakeitimams po STIF tarybos sprendimo, priimto 2008 m. spalio 2 d. Remiantis šiuo sprendimu bet kokia transporto įmonė, su STIF sudariusi 1 tipo sutartį, galėjo pretenduoti į investicijų subsidijas, nurodytas pataisoje Nr. 3. Pataisos Nr. 3 formoje (ypač jos I priede) buvo aiškiai ir tiksliai apibrėžtas turto, kurį galima subsidijuoti, tipas, šio turto aukščiausia kaina, taip pat kiekvieno turto tipo subsidijos dydis. Todėl STIF diskrecija teikiant pataisoje Nr. 3 nurodytas subsidijas buvo griežtai apibrėžta forma, priimta 2008 m. sprendimu. Todėl Komisija mano, kad šis sprendimas yra teisinis schemos pagrindas.

| (188) | Panašūs argumentai galioja ir CT2 sutarties C2 įnašui. Jis skaičiuojamas remiantis CT2 formoje, kurią patvirtino STIF taryba, griežtai apibrėžta tvarka. Bet kuri CT2 sutartį sudariusi įmonė turi teisę gauti investicijų išlaidų C2 kompensaciją, STIF nepaliekant jokios diskrecijos šiai kompensacijai apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(188)

Panašūs argumentai galioja ir CT2 sutarties C2 įnašui. Jis skaičiuojamas remiantis CT2 formoje, kurią patvirtino STIF taryba, griežtai apibrėžta tvarka. Bet kuri CT2 sutartį sudariusi įmonė turi teisę gauti investicijų išlaidų C2 kompensaciją, STIF nepaliekant jokios diskrecijos šiai kompensacijai apskaičiuoti.

| (189) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad nereikia individualiai nagrinėti kiekvienos subsidijos, kad būtų įvertinta, ar pagalba buvo suteikta ir ar ji yra suderinama. Todėl toliau sprendime Komisija vadovaujasi bendraisiais parametrais, įtrauktais į kiekvieno iš trijų aptariamų schemų teisinį pagrindą. |
| --- | --- |

(189)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad nereikia individualiai nagrinėti kiekvienos subsidijos, kad būtų įvertinta, ar pagalba buvo suteikta ir ar ji yra suderinama. Todėl toliau sprendime Komisija vadovaujasi bendraisiais parametrais, įtrauktais į kiekvieno iš trijų aptariamų schemų teisinį pagrindą.

6.2.   Valstybės pagalbos buvimo įvertinimas

Valstybės pagalbos buvimo įvertinimas

| (190) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(190)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (191) | Iš šios nuostatos išplaukia, kad tam, kad aptariamas priemones būtų galima laikyti valstybės pagalba, i) jos turi būti valstybinės kilmės, t. y. turi būti naudojami valstybės ištekliai ir priemonės turi būti priskirtinos valstybei, ii) priemonės turi suteikti gavėjui ekonominę naudą, iii) jos turi būti atrankinės, supriešinant jas bendrojo pobūdžio priemonėms, iv) jos gali iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

(191)

Iš šios nuostatos išplaukia, kad tam, kad aptariamas priemones būtų galima laikyti valstybės pagalba, i) jos turi būti valstybinės kilmės, t. y. turi būti naudojami valstybės ištekliai ir priemonės turi būti priskirtinos valstybei, ii) priemonės turi suteikti gavėjui ekonominę naudą, iii) jos turi būti atrankinės, supriešinant jas bendrojo pobūdžio priemonėms, iv) jos gali iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

6.2.1.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

6.2.1.1.   Regiono įgyvendintos priemonės

Regiono įgyvendintos priemonės

| (192) | Regiono subsidijos buvo teikiamos remiantis Regiono tarybos sprendimais iš Il de Franso regiono biudžeto. |
| --- | --- |

(192)

Regiono subsidijos buvo teikiamos remiantis Regiono tarybos sprendimais iš Il de Franso regiono biudžeto.

| (193) | Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad regiono įgyvendintoms priemonėms naudojami valstybės ištekliai ir kad jos priskirtinos Prancūzijos valstybei. |
| --- | --- |

(193)

Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad regiono įgyvendintoms priemonėms naudojami valstybės ištekliai ir kad jos priskirtinos Prancūzijos valstybei.

6.2.1.2.   STIF įgyvendintos priemonės

STIF įgyvendintos priemonės

| (194) | Kadangi STIF yra viešoji administracinio pobūdžio įstaiga, jos sprendimai priskiriami valstybės institucijai, o jos ištekliai yra vieši. |
| --- | --- |

(194)

Kadangi STIF yra viešoji administracinio pobūdžio įstaiga, jos sprendimai priskiriami valstybės institucijai, o jos ištekliai yra vieši.

| (195) | Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad STIF įgyvendintoms priemonėms naudojami valstybės ištekliai ir kad jos priskirtinos Prancūzijos valstybei. |
| --- | --- |

(195)

Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad STIF įgyvendintoms priemonėms naudojami valstybės ištekliai ir kad jos priskirtinos Prancūzijos valstybei.

6.2.2.   Ekonominė nauda

Ekonominė nauda

| (196) | Visų pirma Komisija patikslina, kad valstybės įmonės, kurioms regionas ir STIF suteikė priemones, turi būti laikomos įmonėmis, nes, neatsižvelgiant į jų teisinį statusą, nagrinėjamuoju atveju jos vykdo ekonominę veiklą, t. y. teikia kelių transporto paslaugas. Todėl visos šių priemonių gavėjos – privačiosios įmonės ar valstybės įmonės – vykdo ekonominę veiklą ir turi būti laikomos įmonėmis pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(196)

Visų pirma Komisija patikslina, kad valstybės įmonės, kurioms regionas ir STIF suteikė priemones, turi būti laikomos įmonėmis, nes, neatsižvelgiant į jų teisinį statusą, nagrinėjamuoju atveju jos vykdo ekonominę veiklą, t. y. teikia kelių transporto paslaugas. Todėl visos šių priemonių gavėjos – privačiosios įmonės ar valstybės įmonės – vykdo ekonominę veiklą ir turi būti laikomos įmonėmis pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (197) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija kėlė klausimą dėl regiono, o vėliau STIF pritaikytų investavimo pagalbos priemonių pobūdžio, taip pat ar tai buvo investicijų subsidijos ar kompensacija už viešąją paslaugą. |
| --- | --- |

(197)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija kėlė klausimą dėl regiono, o vėliau STIF pritaikytų investavimo pagalbos priemonių pobūdžio, taip pat ar tai buvo investicijų subsidijos ar kompensacija už viešąją paslaugą.

| (198) | Atsakydamos į šį klausimą, Prancūzijos institucijos ir suinteresuotosios trečiosios šalys teigė, kad regiono ir STIF įgyvendintos priemonės yra kompensacijos valstybės įmonėms ir privačiosioms autobusų transporto įmonėms kaip atlygis už VPĮ vykdymą, o kadangi jos taip pat atitinka Altmark sprendimo kriterijus, ekonominės naudos gavėjams jos nesuteikė. |
| --- | --- |

(198)

Atsakydamos į šį klausimą, Prancūzijos institucijos ir suinteresuotosios trečiosios šalys teigė, kad regiono ir STIF įgyvendintos priemonės yra kompensacijos valstybės įmonėms ir privačiosioms autobusų transporto įmonėms kaip atlygis už VPĮ vykdymą, o kadangi jos taip pat atitinka Altmark sprendimo kriterijus, ekonominės naudos gavėjams jos nesuteikė.

Altmark

| (199) | Iš tiesų visuotinė ekonominės svarbos paslaugos teikimo sąnaudų kompensacija nesuteikia pranašumo pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jei įvykdomos visos keturios sąlygos (27). Pirma, įmonė gavėja privalo faktiškai būti įpareigota vykdyti VPĮ, o šie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti. Antra, kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti. Trečia, kompensacija negali viršyti to, kas būtina, siekiant padengti visas ar dalį sąnaudų, kurios patiriamos vykdant VPĮ, atsižvelgiant į gautas atitinkamas įplaukas ir protingą pelną. Ketvirta, kai įmonė, vykdysianti VPĮ, nėra pasirinkta pagal viešųjų pirkimų procedūrą, kurią taikant atrenkamas konkurso dalyvis, galintis šias paslaugas teikti mažiausiomis visuomenei sąnaudomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis sąnaudų, kurias vykdydama tuos įpareigojimus būtų patyrusi tipinė tinkamai valdoma įmonė, turinti reikiamų priemonių viešųjų paslaugų reikalavimams įvykdyti, analize, atsižvelgiant į atitinkamas įplaukas ir pagrįstą pelną, susijusį su tų įpareigojimų vykdymu. Komunikate dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą Komisija išsamiau paaiškino, kaip ji supranta šias sąlygas (28). |
| --- | --- |

(199)

Iš tiesų visuotinė ekonominės svarbos paslaugos teikimo sąnaudų kompensacija nesuteikia pranašumo pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jei įvykdomos visos keturios sąlygos (27). Pirma, įmonė gavėja privalo faktiškai būti įpareigota vykdyti VPĮ, o šie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti. Antra, kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti. Trečia, kompensacija negali viršyti to, kas būtina, siekiant padengti visas ar dalį sąnaudų, kurios patiriamos vykdant VPĮ, atsižvelgiant į gautas atitinkamas įplaukas ir protingą pelną. Ketvirta, kai įmonė, vykdysianti VPĮ, nėra pasirinkta pagal viešųjų pirkimų procedūrą, kurią taikant atrenkamas konkurso dalyvis, galintis šias paslaugas teikti mažiausiomis visuomenei sąnaudomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis sąnaudų, kurias vykdydama tuos įpareigojimus būtų patyrusi tipinė tinkamai valdoma įmonė, turinti reikiamų priemonių viešųjų paslaugų reikalavimams įvykdyti, analize, atsižvelgiant į atitinkamas įplaukas ir pagrįstą pelną, susijusį su tų įpareigojimų vykdymu. Komunikate dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą Komisija išsamiau paaiškino, kaip ji supranta šias sąlygas (28).

27

28

| (200) | Todėl Komisija išnagrinės aptariamas priemones remdamasi Altmark sprendimu. |
| --- | --- |

(200)

Todėl Komisija išnagrinės aptariamas priemones remdamasi Altmark sprendimu.

Altmark

6.2.2.1.   Regiono investicijų subsidijos

Regiono investicijų subsidijos

| (201) | Taikant pirmąjį Altmark sprendimo kriterijų siekiama nustatyti, kad pervestos sumos yra kompensacijos už aiškiai apibrėžtų VPĮ vykdymą. |
| --- | --- |

(201)

Taikant pirmąjį Altmark sprendimo kriterijų siekiama nustatyti, kad pervestos sumos yra kompensacijos už aiškiai apibrėžtų VPĮ vykdymą.

Altmark

| (202) | Nagrinėjamuoju atveju Komisija konstatuoja, kad tik valstybės įmonės ir transporto įmonės, kurioms pavesta vykdyti VPĮ, gali pretenduoti į regiono subsidijas. VPĮ buvo apibrėžti eksploatavimo susitarimuose, sudarytuose tarp kiekvieno vežėjo ir jo paslaugas užsakančios (-ių) savivaldos institucijos (-ų). Šiuose eksploatavimo susitarimuose buvo numatyta kompensacija už nuostolius, patirtus vykdant VPĮ, iš jų atskaičius gautas pajamas ir subsidijas. |
| --- | --- |

(202)

Nagrinėjamuoju atveju Komisija konstatuoja, kad tik valstybės įmonės ir transporto įmonės, kurioms pavesta vykdyti VPĮ, gali pretenduoti į regiono subsidijas. VPĮ buvo apibrėžti eksploatavimo susitarimuose, sudarytuose tarp kiekvieno vežėjo ir jo paslaugas užsakančios (-ių) savivaldos institucijos (-ų). Šiuose eksploatavimo susitarimuose buvo numatyta kompensacija už nuostolius, patirtus vykdant VPĮ, iš jų atskaičius gautas pajamas ir subsidijas.

| (203) | Regiono subsidijos papildė šią sutarčių priemonę, kad būtų skatinamos investicijos ir tuo pačiu metu kiekybinės arba kokybinės transporto pasiūlos gerinimo priemonės. Subsidijų dydis buvo nustatytas iš anksto taikant tam tikrą procentinį dydį, nustatytą konkrečiai išlaidų kategorijai (pvz., autobuso įsigijimo kainai atskaičius mokesčius), kuriai numatytas didžiausias dydis. |
| --- | --- |

(203)

Regiono subsidijos papildė šią sutarčių priemonę, kad būtų skatinamos investicijos ir tuo pačiu metu kiekybinės arba kokybinės transporto pasiūlos gerinimo priemonės. Subsidijų dydis buvo nustatytas iš anksto taikant tam tikrą procentinį dydį, nustatytą konkrečiai išlaidų kategorijai (pvz., autobuso įsigijimo kainai atskaičius mokesčius), kuriai numatytas didžiausias dydis.

| (204) | Kad būtų galima pretenduoti į subsidiją, paslaugą užsakančios savivaldos institucijos turėdavo įsipareigoti stiprinti VPĮ turinį; šį įsipareigojimą jos taip pat perkeldavo vežėjams. Kaip išplaukia iš paties 1994 m. sprendimo pavadinimo, schemos tikslas iš tiesų buvo „gerinti viešojo kelių transporto paslaugas“. Tai nereiškia, kad regiono subsidijos buvo teikiamos kaip kompensacija už VPĮ. Jomis kaip įprastinėmis subsidijomis tiesiog buvo skatinamos transporto paslaugas teikiančių įmonių ir valstybės įmonių investicijos. Kita vertus, paslaugą užsakančios savivaldos institucijos būdavo įpareigotos kompensuoti vežėjui visą deficitą, atsiradusį vykdant visus jiems priskirtus įpareigojimus (įskaitant įpareigojimus, priskirtus tam, kad vežėjai galėtų pretenduoti į regiono subsidijas). |
| --- | --- |

(204)

Kad būtų galima pretenduoti į subsidiją, paslaugą užsakančios savivaldos institucijos turėdavo įsipareigoti stiprinti VPĮ turinį; šį įsipareigojimą jos taip pat perkeldavo vežėjams. Kaip išplaukia iš paties 1994 m. sprendimo pavadinimo, schemos tikslas iš tiesų buvo „gerinti viešojo kelių transporto paslaugas“. Tai nereiškia, kad regiono subsidijos buvo teikiamos kaip kompensacija už VPĮ. Jomis kaip įprastinėmis subsidijomis tiesiog buvo skatinamos transporto paslaugas teikiančių įmonių ir valstybės įmonių investicijos. Kita vertus, paslaugą užsakančios savivaldos institucijos būdavo įpareigotos kompensuoti vežėjui visą deficitą, atsiradusį vykdant visus jiems priskirtus įpareigojimus (įskaitant įpareigojimus, priskirtus tam, kad vežėjai galėtų pretenduoti į regiono subsidijas).

visus

| (205) | Šis deficitas iš tiesų būtų buvęs didesnis be regiono subsidijų, nes jis būdavo apskaičiuojamas iš išlaidų atskaitant pajamas ir subsidijas, jei jų buvo suteikta. Tačiau yra konceptualus atskyrimas tarp, viena vertus, VPĮ sistemos ir kompensacijų, kurios buvo paslaugą užsakančių savivaldos institucijų atsakomybė (ir kurios nėra nagrinėjamos šios procedūros metu), bei, kita vertus, subsidijų schemos, kurios objektas bendruoju atveju buvo subsidijos, skirtos transporto paslaugoms gerinti. |
| --- | --- |

(205)

Šis deficitas iš tiesų būtų buvęs didesnis be regiono subsidijų, nes jis būdavo apskaičiuojamas iš išlaidų atskaitant pajamas ir subsidijas, jei jų buvo suteikta. Tačiau yra konceptualus atskyrimas tarp, viena vertus, VPĮ sistemos ir kompensacijų, kurios buvo paslaugą užsakančių savivaldos institucijų atsakomybė (ir kurios nėra nagrinėjamos šios procedūros metu), bei, kita vertus, subsidijų schemos, kurios objektas bendruoju atveju buvo subsidijos, skirtos transporto paslaugoms gerinti.

| (206) | Todėl neatsižvelgdama į ekonominę strategiją, pagal kurią regiono subsidijos buvo teisingai susietos su kompensacijos už viešąją paslaugą apskaičiavimu, Komisija mano, kad regiono subsidijos nebuvo teikiamos kaip kompensacija už aiškiai apibrėžtus VPĮ. Vadinasi, pirmasis Altmark sprendimo kriterijus nėra įvykdytas. Kadangi keturi Altmark sprendimo kriterijai taikomi visi kartu, patikrinimo rezultatas neigiamas, jei vienas kriterijus nėra įgyvendintas. Todėl regiono priemonė, ją vertinant taip, kaip įprasta, turi būti nagrinėjama kaip schema, kuria leidžiama teikti investicijų subsidijas. |
| --- | --- |

(206)

Todėl neatsižvelgdama į ekonominę strategiją, pagal kurią regiono subsidijos buvo teisingai susietos su kompensacijos už viešąją paslaugą apskaičiavimu, Komisija mano, kad regiono subsidijos nebuvo teikiamos kaip kompensacija už aiškiai apibrėžtus VPĮ. Vadinasi, pirmasis Altmark sprendimo kriterijus nėra įvykdytas. Kadangi keturi Altmark sprendimo kriterijai taikomi visi kartu, patikrinimo rezultatas neigiamas, jei vienas kriterijus nėra įgyvendintas. Todėl regiono priemonė, ją vertinant taip, kaip įprasta, turi būti nagrinėjama kaip schema, kuria leidžiama teikti investicijų subsidijas.

Altmark

Altmark

| (207) | Tačiau perimdamas dalį investavimo sąnaudų, kurias paprastai dengia transporto įmonės, regionas pasinaudojo finansinių veiksmų laisve šių subsidijų gavėjų naudai, nes gavėjai nuosavus išteklius galėjo panaudoti kitiems tikslams. Šiuo požiūriu subsidijų gavėjai gavo ekonominės naudos. |
| --- | --- |

(207)

Tačiau perimdamas dalį investavimo sąnaudų, kurias paprastai dengia transporto įmonės, regionas pasinaudojo finansinių veiksmų laisve šių subsidijų gavėjų naudai, nes gavėjai nuosavus išteklius galėjo panaudoti kitiems tikslams. Šiuo požiūriu subsidijų gavėjai gavo ekonominės naudos.

| (208) | Kai kurių suinteresuotųjų trečiųjų šalių vertinimu, šis pranašumas buvo prarastas dėl to, kad gavus subsidijas, kurias papildė veiklos vykdytojo išvengtos kapitalo sąnaudos, būdavo atitinkamai sumažinama kompensacija už viešąją paslaugą, kurią taip pat pervesdavo paslaugą užsakanti savivaldos institucija. |
| --- | --- |

(208)

Kai kurių suinteresuotųjų trečiųjų šalių vertinimu, šis pranašumas buvo prarastas dėl to, kad gavus subsidijas, kurias papildė veiklos vykdytojo išvengtos kapitalo sąnaudos, būdavo atitinkamai sumažinama kompensacija už viešąją paslaugą, kurią taip pat pervesdavo paslaugą užsakanti savivaldos institucija.

| (209) | Atsakydama į šį argumentą Komisija konstatuoja, kad tolesniuose aptariamos schemos organizavimo sprendimuose nebuvo nustatyti esminiai šios amortizacijos parametrai: trukmė, palūkanų norma. Vadinasi, nė viena schemos teisinio pagrindo nuostata visiškai neužtikrino, kad subsidijos būtų tinkamai išskaičiuojamos pagal priemonių naudojimo trukmę ir atsižvelgiant į finansavimo sąnaudas, kurių buvo išvengta ir kurios būtų sutapusios su rinkos finansavimo sąnaudomis. Todėl iškilus klausimui, ar subsidijos būdavo teisingai įtraukiamos į kompensacijų už viešąją paslaugą, kurias taip pat teikdavo paslaugą užsakančios savivaldos institucijos, apskaitą, reikia atskirai nagrinėti kiekvieną minėtų kompensacijų atvejį, o ne subsidijas. Tačiau šioje procedūroje aktualios tik subsidijos, o ne kitu būdu išmokėtos kompensacijos už viešąją paslaugą. |
| --- | --- |

(209)

Atsakydama į šį argumentą Komisija konstatuoja, kad tolesniuose aptariamos schemos organizavimo sprendimuose nebuvo nustatyti esminiai šios amortizacijos parametrai: trukmė, palūkanų norma. Vadinasi, nė viena schemos teisinio pagrindo nuostata visiškai neužtikrino, kad subsidijos būtų tinkamai išskaičiuojamos pagal priemonių naudojimo trukmę ir atsižvelgiant į finansavimo sąnaudas, kurių buvo išvengta ir kurios būtų sutapusios su rinkos finansavimo sąnaudomis. Todėl iškilus klausimui, ar subsidijos būdavo teisingai įtraukiamos į kompensacijų už viešąją paslaugą, kurias taip pat teikdavo paslaugą užsakančios savivaldos institucijos, apskaitą, reikia atskirai nagrinėti kiekvieną minėtų kompensacijų atvejį, o ne subsidijas. Tačiau šioje procedūroje aktualios tik subsidijos, o ne kitu būdu išmokėtos kompensacijos už viešąją paslaugą.

| (210) | Įvertinusi tai, kas minėta pirmiau, Komisija patvirtina, kad pavieniui vertinamos regiono išmokėtos subsidijos gavėjams suteikė ekonominės naudos. |
| --- | --- |

(210)

Įvertinusi tai, kas minėta pirmiau, Komisija patvirtina, kad pavieniui vertinamos regiono išmokėtos subsidijos gavėjams suteikė ekonominės naudos.

6.2.2.2.   Investicijų subsidijos, išmokėtos pagal CT1 sutartis

Investicijų subsidijos, išmokėtos pagal CT1 sutartis

| (211) | CT1 buvo viešųjų paslaugų sutartis, kuria veiklos vykdytojui priskiriami aiškiai apibrėžti VPĮ. Todėl CT1 4-2 straipsnyje buvo numatyta, kad „veiklos vykdytojas teikia viešąją keleivių transporto paslaugą“. Šiuo tikslu įmonė įpareigota prižiūrėti ir eksploatuoti jai priskirtas linijas bei vežti keleivius STIF nurodytomis vežimo ir nustatytų tarifų sąlygomis. CT1 12-1 straipsnyje buvo nedviprasmiškai patikslinta: „tarifų nustatymas yra išimtinė ir nedeleguojama STIF kompetencija“. Veiklos vykdytojas kaip atlygį už tai gaudavo kompensaciją už nuostolius, patirtus vykdant VPĮ, iš jų atskaičius pajamas ir subsidijas, jei jų buvo gauta. |
| --- | --- |

(211)

CT1 buvo viešųjų paslaugų sutartis, kuria veiklos vykdytojui priskiriami aiškiai apibrėžti VPĮ. Todėl CT1 4-2 straipsnyje buvo numatyta, kad „veiklos vykdytojas teikia viešąją keleivių transporto paslaugą“. Šiuo tikslu įmonė įpareigota prižiūrėti ir eksploatuoti jai priskirtas linijas bei vežti keleivius STIF nurodytomis vežimo ir nustatytų tarifų sąlygomis. CT1 12-1 straipsnyje buvo nedviprasmiškai patikslinta: „tarifų nustatymas yra išimtinė ir nedeleguojama STIF kompetencija“. Veiklos vykdytojas kaip atlygį už tai gaudavo kompensaciją už nuostolius, patirtus vykdant VPĮ, iš jų atskaičius pajamas ir subsidijas, jei jų buvo gauta.

| (212) | CT1 pataisoje Nr. 3 nustatytos subsidijos buvo susietos su šiomis kompensacijomis taip, kaip ankstesniuoju laikotarpiu regiono subsidijų sistema buvo susieta su kompensacijomis sudarius eksploatavimo susitarimus. Pagrindinis skirtumas buvo tai, kad ta pat įstaiga (STIF) tuo pačiu metu pervesdavo i) griežtąja prasme – kompensaciją už viešąją paslaugą, kurios apskaičiavimo metodu buvo siekiama padengti deficitą, susijusį su VPĮ vykdymu, ir ii) investicijų subsidijas, grindžiamas didžiausios kainos / subsidijų dydžio kriterijais. Be to, kaip ir ankstesniuoju laikotarpiu, teisinis pagrindas, kuriuo leidžiama skirti subsidijas, t. y. nagrinėjamuoju atveju – CT1 pataisa Nr. 3, taip pat neapibrėžė esminių subsidijų išskaičiavimo iš kompensacijų už viešąją paslaugą, kurios būdavo teikiamos kitu būdu, parametrų. |
| --- | --- |

(212)

CT1 pataisoje Nr. 3 nustatytos subsidijos buvo susietos su šiomis kompensacijomis taip, kaip ankstesniuoju laikotarpiu regiono subsidijų sistema buvo susieta su kompensacijomis sudarius eksploatavimo susitarimus. Pagrindinis skirtumas buvo tai, kad ta pat įstaiga (STIF) tuo pačiu metu pervesdavo i) griežtąja prasme – kompensaciją už viešąją paslaugą, kurios apskaičiavimo metodu buvo siekiama padengti deficitą, susijusį su VPĮ vykdymu, ir ii) investicijų subsidijas, grindžiamas didžiausios kainos / subsidijų dydžio kriterijais. Be to, kaip ir ankstesniuoju laikotarpiu, teisinis pagrindas, kuriuo leidžiama skirti subsidijas, t. y. nagrinėjamuoju atveju – CT1 pataisa Nr. 3, taip pat neapibrėžė esminių subsidijų išskaičiavimo iš kompensacijų už viešąją paslaugą, kurios būdavo teikiamos kitu būdu, parametrų.

| (213) | Atsižvelgdama į šiuos panašumus, kuriuos taip pat pabrėžė dauguma suinteresuotųjų trečiųjų šalių, Komisija mano, kad turi galioti tie patys argumentai kaip ir ankstesniajam laikotarpiui. Todėl pagal CT1 pataisą Nr. 3 suteiktos subsidijos yra „įprastinių“ investavimo subsidijų pobūdžio ir jų gavėjams jos suteikė ekonominės naudos. |
| --- | --- |

(213)

Atsižvelgdama į šiuos panašumus, kuriuos taip pat pabrėžė dauguma suinteresuotųjų trečiųjų šalių, Komisija mano, kad turi galioti tie patys argumentai kaip ir ankstesniajam laikotarpiui. Todėl pagal CT1 pataisą Nr. 3 suteiktos subsidijos yra „įprastinių“ investavimo subsidijų pobūdžio ir jų gavėjams jos suteikė ekonominės naudos.

6.2.2.3.   CT2 sutarčių C2 įnašas

CT2 sutarčių C2 įnašas

| (214) | CT2 yra viešųjų paslaugų sutartis, kuria vežėjui yra neabejotinai priskiriami aiškiai apibrėžti VPĮ tiek eksploatavimo, tiek investavimo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(214)

CT2 yra viešųjų paslaugų sutartis, kuria vežėjui yra neabejotinai priskiriami aiškiai apibrėžti VPĮ tiek eksploatavimo, tiek investavimo atžvilgiu.

| (215) | Todėl CT2 5-2 straipsnyje veiklos vykdytojui yra nustatyti bendrieji įpareigojimai:






  — | „prižiūrėti ir eksploatuoti – šios sąvokos suprantamos kaip įpareigojimas įmonei imtis visų priemonių, kad vykdydama veiklą linijose ir naudodama įrenginius, kuriuos ji yra įpareigota eksploatuoti, ji užtikrintų, jog transporto paslauga bus teikiama laikantis tęstinumo, reguliarumo, dažnumo, apimties, saugumo ir kokybės standartų, |
| --- | --- | --- |

(215)

Todėl CT2 5-2 straipsnyje veiklos vykdytojui yra nustatyti bendrieji įpareigojimai:

—

„prižiūrėti ir eksploatuoti – šios sąvokos suprantamos kaip įpareigojimas įmonei imtis visų priemonių, kad vykdydama veiklą linijose ir naudodama įrenginius, kuriuos ji yra įpareigota eksploatuoti, ji užtikrintų, jog transporto paslauga bus teikiama laikantis tęstinumo, reguliarumo, dažnumo, apimties, saugumo ir kokybės standartų,

| — | vežti – tai yra įpareigojimas įmonei sutikti teikti ir vykdyti bet kokią keleivių vežimo paslaugą už viešai paskelbtus tarifus, laikantis STIF nustatytų vežimo sąlygų, |
| --- | --- |

—

vežti – tai yra įpareigojimas įmonei sutikti teikti ir vykdyti bet kokią keleivių vežimo paslaugą už viešai paskelbtus tarifus, laikantis STIF nustatytų vežimo sąlygų,

| — | taikyti tarifus – tai yra įpareigojimas įmonei parduoti ir priimti nustatytų tarifų produktus, laikantis STIF priimtų bendrųjų pardavimo ir naudojimo sąlygų, |
| --- | --- |

—

taikyti tarifus – tai yra įpareigojimas įmonei parduoti ir priimti nustatytų tarifų produktus, laikantis STIF priimtų bendrųjų pardavimo ir naudojimo sąlygų,

| — | dalyvauti integruotose informacijos teikimo, bilietų išdavimo, tvarkaraščių ir persėdimo punktų naudojimo sistemose, |
| --- | --- |

—

dalyvauti integruotose informacijos teikimo, bilietų išdavimo, tvarkaraščių ir persėdimo punktų naudojimo sistemose,

| — | prisidėti prie keleivių saugumo ir apsaugos.“ |
| --- | --- |

—

prisidėti prie keleivių saugumo ir apsaugos.“

| (216) | CT2 41 straipsnyje taip pat nustatyti su turtu susiję veiklos vykdytojo įpareigojimai. Tai yra visų pirma įpareigojimas panaudoti visą turtą, įpareigojimas išlaikyti ir prižiūrėti viešajai transporto paslaugai teikti skirtą turtą, taip pat įpareigojimas sudaryti transporto priemonių parko investavimo planą per visą sutarties laikotarpį, taip transporto priemonių saugumo, patikimumo ir parengtumo bei išlaikymo ir priežiūros sąnaudų optimizavimo sumetimais užtikrinant, kad vidutinis parke esančių transporto priemonių amžius nebus didesnis kaip 7 metai. |
| --- | --- |

(216)

CT2 41 straipsnyje taip pat nustatyti su turtu susiję veiklos vykdytojo įpareigojimai. Tai yra visų pirma įpareigojimas panaudoti visą turtą, įpareigojimas išlaikyti ir prižiūrėti viešajai transporto paslaugai teikti skirtą turtą, taip pat įpareigojimas sudaryti transporto priemonių parko investavimo planą per visą sutarties laikotarpį, taip transporto priemonių saugumo, patikimumo ir parengtumo bei išlaikymo ir priežiūros sąnaudų optimizavimo sumetimais užtikrinant, kad vidutinis parke esančių transporto priemonių amžius nebus didesnis kaip 7 metai.

| (217) | CT2 sutartimi STIF pakeičia ankstesniais laikotarpiais taikytą koncepciją viešųjų paslaugų sutartimi, kurioje jau nuo pat pradžių integruotai kalbama apie eksploatavimo ir investavimo įpareigojimus naudojantis būtent vieninga „paslaugos finansine sąskaita“. C2 įnašas yra aiškiai nustatytas taip, kad būtų kompensuojamos sąnaudos, išplaukiančios iš investavimo įpareigojimų. Komisija iš to sprendžia, kad C2 įnašas yra atlygis už aiškiai apibrėžtus su investavimu susijusius VPĮ, vadinasi, pirmasis Altmark sprendimo kriterijus yra įgyvendintas. |
| --- | --- |

(217)

CT2 sutartimi STIF pakeičia ankstesniais laikotarpiais taikytą koncepciją viešųjų paslaugų sutartimi, kurioje jau nuo pat pradžių integruotai kalbama apie eksploatavimo ir investavimo įpareigojimus naudojantis būtent vieninga „paslaugos finansine sąskaita“. C2 įnašas yra aiškiai nustatytas taip, kad būtų kompensuojamos sąnaudos, išplaukiančios iš investavimo įpareigojimų. Komisija iš to sprendžia, kad C2 įnašas yra atlygis už aiškiai apibrėžtus su investavimu susijusius VPĮ, vadinasi, pirmasis Altmark sprendimo kriterijus yra įgyvendintas.

ir

Altmark

| (218) | Konstatavus C2 įnašo atitiktį pirmajam Altmark sprendimo kriterijui belieka įvertinti jo atitiktį antrajam, trečiajam ir ketvirtajam Altmark sprendimo kriterijams. Kadangi turi būti tenkinami visi kriterijai, Komisija įrodys tik tai, kad ketvirtasis kriterijus nėra įvykdytas, ir konstatuos, jog šiuo įnašu yra suteikiama ekonominė nauda. |
| --- | --- |

(218)

Konstatavus C2 įnašo atitiktį pirmajam Altmark sprendimo kriterijui belieka įvertinti jo atitiktį antrajam, trečiajam ir ketvirtajam Altmark sprendimo kriterijams. Kadangi turi būti tenkinami visi kriterijai, Komisija įrodys tik tai, kad ketvirtasis kriterijus nėra įvykdytas, ir konstatuos, jog šiuo įnašu yra suteikiama ekonominė nauda.

Altmark

Altmark

| (219) | Ketvirtuoju Altmark sprendimo kriterijumi tikrinama, ar tuo atveju, kai įmonė, vykdysianti VPĮ, nėra pasirinkta pagal viešųjų pirkimų procedūrą, kurią taikant atrenkamas konkurso dalyvis, galintis šias paslaugas teikti mažiausiomis visuomenei sąnaudomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis sąnaudų, kurias vykdydama tuos įpareigojimus būtų patyrusi tipinė tinkamai valdoma įmonė, turinti reikiamų priemonių viešųjų paslaugų reikalavimams įvykdyti, analize, atsižvelgiant į atitinkamas įplaukas ir pagrįstą pelną, susijusį su tų įpareigojimų vykdymu. |
| --- | --- |

(219)

Ketvirtuoju Altmark sprendimo kriterijumi tikrinama, ar tuo atveju, kai įmonė, vykdysianti VPĮ, nėra pasirinkta pagal viešųjų pirkimų procedūrą, kurią taikant atrenkamas konkurso dalyvis, galintis šias paslaugas teikti mažiausiomis visuomenei sąnaudomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis sąnaudų, kurias vykdydama tuos įpareigojimus būtų patyrusi tipinė tinkamai valdoma įmonė, turinti reikiamų priemonių viešųjų paslaugų reikalavimams įvykdyti, analize, atsižvelgiant į atitinkamas įplaukas ir pagrįstą pelną, susijusį su tų įpareigojimų vykdymu.

Altmark

| (220) | Šiuo atžvilgiu svarbu pripažinti, kad STIF atliko lyginamąją sąnaudų analizę prieš pasirašydama sutartis su veiklos vykdytojais. Ši lyginamoji analizė tuo pačiu metu grindžiama i) tiksliais matematiniais kiekvienos sutarties duomenimis, ii) teisiniais instrumentais, kuriais užtikrinama sąnaudų ir įrenginių palyginamumas, iii) Il de Franso keleivių transporto rinkos išsamiomis žiniomis ir iv) palyginimu tiek su sektoriuje priimtinais „verslo“ duomenimis, tiek su sutartimis, pasirašomomis po konkurencinės viešųjų pirkimų procedūros. Tačiau šioje išsamioje analizėje iš esmės domimasi eksploatavimo kintamaisiais, tokiais kaip autobusų vidutinis greitis arba vienos transporto priemonės nuvažiuotų valandų skaičius. Šių kintamųjų tyrimas, labai svarbus deryboms dėl veiklos sąnaudų ir C1 įnašui nustatyti, nesuteikia galimybės įsitikinti, kad C2 įnašu padengiamos investavimo išlaidos atitinka tinkamai valdomos vidutinės įmonės išlaidas. Be to, nėra jokių požymių, kad STIF taikyta imtis reprezentuoja tinkamai valdomas įmones. Vadinasi, jei STIF įvykdyta analizė yra akivaizdi ir neabejotina racionalaus viešųjų paslaugų veiklos vykdytojams teikiamų kompensacijų tvarkymo pažanga, jos neužtenka tam, kad C2 įnašo atžvilgiu būtų įvykdytas ketvirtasis Altmark sprendimo kriterijus. |
| --- | --- |

(220)

Šiuo atžvilgiu svarbu pripažinti, kad STIF atliko lyginamąją sąnaudų analizę prieš pasirašydama sutartis su veiklos vykdytojais. Ši lyginamoji analizė tuo pačiu metu grindžiama i) tiksliais matematiniais kiekvienos sutarties duomenimis, ii) teisiniais instrumentais, kuriais užtikrinama sąnaudų ir įrenginių palyginamumas, iii) Il de Franso keleivių transporto rinkos išsamiomis žiniomis ir iv) palyginimu tiek su sektoriuje priimtinais „verslo“ duomenimis, tiek su sutartimis, pasirašomomis po konkurencinės viešųjų pirkimų procedūros. Tačiau šioje išsamioje analizėje iš esmės domimasi eksploatavimo kintamaisiais, tokiais kaip autobusų vidutinis greitis arba vienos transporto priemonės nuvažiuotų valandų skaičius. Šių kintamųjų tyrimas, labai svarbus deryboms dėl veiklos sąnaudų ir C1 įnašui nustatyti, nesuteikia galimybės įsitikinti, kad C2 įnašu padengiamos investavimo išlaidos atitinka tinkamai valdomos vidutinės įmonės išlaidas. Be to, nėra jokių požymių, kad STIF taikyta imtis reprezentuoja tinkamai valdomas įmones. Vadinasi, jei STIF įvykdyta analizė yra akivaizdi ir neabejotina racionalaus viešųjų paslaugų veiklos vykdytojams teikiamų kompensacijų tvarkymo pažanga, jos neužtenka tam, kad C2 įnašo atžvilgiu būtų įvykdytas ketvirtasis Altmark sprendimo kriterijus.

Altmark

| (221) | Kadangi ketvirtasis Altmark sprendimo kriterijus nėra įvykdytas, Komisija padaro išvadą, kad pagal CT2 sutartį suteiktas C2 įnašas gavėjams suteikia ekonominės naudos. |
| --- | --- |

(221)

Kadangi ketvirtasis Altmark sprendimo kriterijus nėra įvykdytas, Komisija padaro išvadą, kad pagal CT2 sutartį suteiktas C2 įnašas gavėjams suteikia ekonominės naudos.

Altmark

6.2.3.   Atrankumas

Atrankumas

| (222) | Iš nusistovėjusios teismo praktikos (29) matyti, kad priemonė laikoma atrankine, jei ne visi ekonomikos sektoriai gali pasinaudoti šia tvarka. Tiek regiono, tiek STIF įgyvendintos priemonės taikomos vietos valdžios institucijų valstybės įmonėms ir privačiosioms įmonėms, su kuriomis šios institucijos arba STIF yra sudariusios Il de Franso transporto linijos ar tinklo eksploatavimo susitarimą. Aptariamos priemonės aktualios tik Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto sektoriui. |
| --- | --- |

(222)

Iš nusistovėjusios teismo praktikos (29) matyti, kad priemonė laikoma atrankine, jei ne visi ekonomikos sektoriai gali pasinaudoti šia tvarka. Tiek regiono, tiek STIF įgyvendintos priemonės taikomos vietos valdžios institucijų valstybės įmonėms ir privačiosioms įmonėms, su kuriomis šios institucijos arba STIF yra sudariusios Il de Franso transporto linijos ar tinklo eksploatavimo susitarimą. Aptariamos priemonės aktualios tik Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto sektoriui.

29

| (223) | Be to, Komisija pastebi, kad kai kurios šio sektoriaus įmonės yra pasirenkamos prieš teikiant subsidijas VPĮ vykdysiančių įmonių atrankos būdu. |
| --- | --- |

(223)

Be to, Komisija pastebi, kad kai kurios šio sektoriaus įmonės yra pasirenkamos prieš teikiant subsidijas VPĮ vykdysiančių įmonių atrankos būdu.

| (224) | Kadangi atrankumas pastebimas tiek sektoriaus lygmenyje, tiek jo viduje, nereikia papildomai įrodyti šio atrankumo geografinio pobūdžio, priešingai nei, kaip atrodo, teigia RATP Dev, remdamasi Azores sprendimu (30). Todėl Komisija prieina prie išvados, kad regiono ir STIF įgyvendintos priemonės CT1 ir CT2 sutartyse yra atrankinės. |
| --- | --- |

(224)

Kadangi atrankumas pastebimas tiek sektoriaus lygmenyje, tiek jo viduje, nereikia papildomai įrodyti šio atrankumo geografinio pobūdžio, priešingai nei, kaip atrodo, teigia RATP Dev, remdamasi Azores sprendimu (30). Todėl Komisija prieina prie išvados, kad regiono ir STIF įgyvendintos priemonės CT1 ir CT2 sutartyse yra atrankinės.

RATP Dev

Azores

30

6.2.4.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (225) | Reikia patikrinti, ar priemonės gali iškraipyti konkurenciją, t. y. ar jos gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(225)

Reikia patikrinti, ar priemonės gali iškraipyti konkurenciją, t. y. ar jos gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (226) | Nagrinėdama regiono priemonę, Komisija, pritardama Paryžiaus administraciniam teismui (31), konstatuoja, kad „įmonės, vykdančios veiklą reguliaraus keleivių transporto sektoriuje, vykdo veiklą ir nereguliaraus keleivių transporto sektoriuje [...], todėl minėtas subsidijas gavusios reguliaraus keleivių transporto įmonės turi galimybę konkuruoti su keleivių transporto įmonėmis, negavusiomis šių subsidijų, kurios, kaip minėta, skirtos įmonėms, vykdančioms veiklą reguliarių maršrutų linijose.“ Vadinasi, per pirmuosius penkerius metus ne įprastais naudojimo laikotarpiais šie įrenginiai galėdavo būti panaudoti kitiems tikslams, taip pat ir nereguliaraus transporto rinkoje. Praėjus penkeriems metams regionas nebetaikydavo įpareigojimo konkrečiam tikslui naudoti subsidijuojamo turto. Be to, jokia nuostata ar sąlyga nedraudė subsidijas gaunančioms įmonės, eksploatuojančioms Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto linijas, mėginti dalyvauti kitose konkurencijai atvertose Prancūzijos ar Europos reguliaraus ar nereguliaraus keleivių transporto rinkose. Nacionalinis teisėjas, spręsdamas administracinį ginčą, nurodytą 27–32 konstatuojamosiose dalyse, nusprendė taip pat, todėl padarė išvadą, kad subsidijas gavusios įmonės, „sutaupiusios lėšų įsigydamos subsidijuojamas transporto priemones ir įrenginius, galėjo gauti konkurencinį pranašumą palyginti su pagalbos negavusiomis įmonėmis“, todėl nagrinėjama priemonė „gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją arba kelti konkurencijos iškraipymo grėsmę“ (32). Komisija priimą šią išvadą ir patvirtina, kad nuo regiono priemonės įvedimo ir a fortiori per visą nagrinėjamą laikotarpį regiono investicijų subsidijos galėjo iškraipyti konkurenciją bei padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(226)

Nagrinėdama regiono priemonę, Komisija, pritardama Paryžiaus administraciniam teismui (31), konstatuoja, kad „įmonės, vykdančios veiklą reguliaraus keleivių transporto sektoriuje, vykdo veiklą ir nereguliaraus keleivių transporto sektoriuje [...], todėl minėtas subsidijas gavusios reguliaraus keleivių transporto įmonės turi galimybę konkuruoti su keleivių transporto įmonėmis, negavusiomis šių subsidijų, kurios, kaip minėta, skirtos įmonėms, vykdančioms veiklą reguliarių maršrutų linijose.“ Vadinasi, per pirmuosius penkerius metus ne įprastais naudojimo laikotarpiais šie įrenginiai galėdavo būti panaudoti kitiems tikslams, taip pat ir nereguliaraus transporto rinkoje. Praėjus penkeriems metams regionas nebetaikydavo įpareigojimo konkrečiam tikslui naudoti subsidijuojamo turto. Be to, jokia nuostata ar sąlyga nedraudė subsidijas gaunančioms įmonės, eksploatuojančioms Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto linijas, mėginti dalyvauti kitose konkurencijai atvertose Prancūzijos ar Europos reguliaraus ar nereguliaraus keleivių transporto rinkose. Nacionalinis teisėjas, spręsdamas administracinį ginčą, nurodytą 27–32 konstatuojamosiose dalyse, nusprendė taip pat, todėl padarė išvadą, kad subsidijas gavusios įmonės, „sutaupiusios lėšų įsigydamos subsidijuojamas transporto priemones ir įrenginius, galėjo gauti konkurencinį pranašumą palyginti su pagalbos negavusiomis įmonėmis“, todėl nagrinėjama priemonė „gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją arba kelti konkurencijos iškraipymo grėsmę“ (32). Komisija priimą šią išvadą ir patvirtina, kad nuo regiono priemonės įvedimo ir a fortiori per visą nagrinėjamą laikotarpį regiono investicijų subsidijos galėjo iškraipyti konkurenciją bei padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

31

32

a fortiori

| (227) | Tolesniu laikotarpiu turtas, kuriam STIF skyrė subsidijas pagal CT1 pataisą Nr. 3, turėjo būti naudojamas tik viešosios paslaugos veiklai, įtrauktai į STIF transporto planą, vykdyti bent 8 metus (33). Vis dėlto Komisija pastebi, kad 226 konstatuojamojoje dalyje pateikti argumentai galioja ir po aštuntųjų naudojimo metų. |
| --- | --- |

(227)

Tolesniu laikotarpiu turtas, kuriam STIF skyrė subsidijas pagal CT1 pataisą Nr. 3, turėjo būti naudojamas tik viešosios paslaugos veiklai, įtrauktai į STIF transporto planą, vykdyti bent 8 metus (33). Vis dėlto Komisija pastebi, kad 226 konstatuojamojoje dalyje pateikti argumentai galioja ir po aštuntųjų naudojimo metų.

33

| (228) | Be to, net jei būtų daroma prielaida, kad STIF subsidijuoti autobusai ir tolimojo susisiekimo autobusai buvo naudojami viešųjų paslaugų užduotims Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto rinkoje, to neužtektų tam, kad būtų galima teigti, jog aptariama priemonė niekaip negalėjo iškraipyti konkurencijos ir daryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. Tai, kad valstybės institucija prisiima sąnaudas, kurias paprastai turėtų padengti įmonė, iš tiesų suteikia jai pranašumą prieš jos tiesioginius konkurentus įvairiose rinkose, kuriose ji gali vykdyti veiklą, todėl tai iškraipo konkurenciją. Kaip pastebėta Altmark sprendime, nuo 1995 m. keletas valstybių narių ėmė atverti kai kurias transporto rinkas kitose valstybėse narėse įsisteigusių įmonių konkurencijai. Prancūzijos atveju šis sektorius buvo atvertas konkurencijai 1993 m. (34), t. y. anksčiau nei 1995 m. Vadinasi, bet kokia vieša Prancūzijos subsidija kelių transporto įmonei po 1993 m. galėjo daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(228)

Be to, net jei būtų daroma prielaida, kad STIF subsidijuoti autobusai ir tolimojo susisiekimo autobusai buvo naudojami viešųjų paslaugų užduotims Il de Franso reguliaraus viešojo kelių transporto rinkoje, to neužtektų tam, kad būtų galima teigti, jog aptariama priemonė niekaip negalėjo iškraipyti konkurencijos ir daryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. Tai, kad valstybės institucija prisiima sąnaudas, kurias paprastai turėtų padengti įmonė, iš tiesų suteikia jai pranašumą prieš jos tiesioginius konkurentus įvairiose rinkose, kuriose ji gali vykdyti veiklą, todėl tai iškraipo konkurenciją. Kaip pastebėta Altmark sprendime, nuo 1995 m. keletas valstybių narių ėmė atverti kai kurias transporto rinkas kitose valstybėse narėse įsisteigusių įmonių konkurencijai. Prancūzijos atveju šis sektorius buvo atvertas konkurencijai 1993 m. (34), t. y. anksčiau nei 1995 m. Vadinasi, bet kokia vieša Prancūzijos subsidija kelių transporto įmonei po 1993 m. galėjo daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

Altmark

34

| (229) | Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija padaro išvadą, kad CT1 pataisa Nr. 3 priimta subsidijų priemonė galėjo iškraipyti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(229)

Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija padaro išvadą, kad CT1 pataisa Nr. 3 priimta subsidijų priemonė galėjo iškraipyti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (230) | Argumentas 228 konstatuojamojoje dalyje taip pat galioja CT2 laikotarpiui, nes pagalba, suteikta kaip C2 įnašas pagal CT2 sutartį, taip pat gali iškraipyti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(230)

Argumentas 228 konstatuojamojoje dalyje taip pat galioja CT2 laikotarpiui, nes pagalba, suteikta kaip C2 įnašas pagal CT2 sutartį, taip pat gali iškraipyti konkurenciją ir padaryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.2.5.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

| (231) | Komisija padaro išvadą, kad investicijų subsidijos ir išmokėtos kompensacijos už viešąją paslaugą, kurias iš pradžių suteikė regionas ir kurios vėliau buvo teikiamos pagal CT1 pataisą Nr. 3, o galiausiai kaip C2 įnašas pagal CT2, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(231)

Komisija padaro išvadą, kad investicijų subsidijos ir išmokėtos kompensacijos už viešąją paslaugą, kurias iš pradžių suteikė regionas ir kurios vėliau buvo teikiamos pagal CT1 pataisą Nr. 3, o galiausiai kaip C2 įnašas pagal CT2, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

6.2.6.   Pagalbos teisėtumas

Pagalbos teisėtumas

| (232) | Visų pirma, Komisija nori atsakyti į regiono ir kai kurių kitų suinteresuotųjų trečiųjų šalių argumentus dėl to, kad ginčijamą regiono priemonę galima apibūdinti kaip esamą valstybės pagalbą. Komisija patikslina, jog esamos pagalbos klausimas iškyla tik dėl regiono schemos, nes jos įvedimo data nėra tokia aiški kaip vėlesnių STIF įgyvendintų schemų. Nagrinėjant pastarąsias, akivaizdu tai, kad priėmus CT1 pataisą Nr. 3 įsteigta subsidijų schema buvo įgyvendinta 2008 m. ir, neatsižvelgiant į koncepcinius abiejų schemų panašumus, negali būti laikoma paprasta regiono schemos tąsa jau vien todėl, kad abiejose schemose subsidijas teikia skirtingos institucijos. |
| --- | --- |

(232)

Visų pirma, Komisija nori atsakyti į regiono ir kai kurių kitų suinteresuotųjų trečiųjų šalių argumentus dėl to, kad ginčijamą regiono priemonę galima apibūdinti kaip esamą valstybės pagalbą. Komisija patikslina, jog esamos pagalbos klausimas iškyla tik dėl regiono schemos, nes jos įvedimo data nėra tokia aiški kaip vėlesnių STIF įgyvendintų schemų. Nagrinėjant pastarąsias, akivaizdu tai, kad priėmus CT1 pataisą Nr. 3 įsteigta subsidijų schema buvo įgyvendinta 2008 m. ir, neatsižvelgiant į koncepcinius abiejų schemų panašumus, negali būti laikoma paprasta regiono schemos tąsa jau vien todėl, kad abiejose schemose subsidijas teikia skirtingos institucijos.

| (233) | Nagrinėdamos regiono schemą, procedūroje dalyvaujančios šalys, teigusios, kad regiono schema yra esama valstybės pagalba, iš esmės tikino, jog teisinis pagrindas, kuriuo buvo įsteigta regiono subsidijų schema, yra 1949 m. lapkričio 14 d. Dekretas Nr. 49-1473 dėl geležinkelių ir kelių transporto koordinavimo ir suderinimo. Šiame dekrete, kuris buvo panaikintas 2012 m., iš tiesų buvo numatyta, kad „regioninė valdžios institucija gali subsidijuoti kelių transporto tarnybą su kokia nors įmone sudarydama sutartį, kurioje nustatomi jai tenkantys įpareigojimai, papildantys tuos, kurie numatyti įmonės įstatuose“ (19 straipsnio 1 dalis). Tokiu atveju reikėtų konstatuoti, jog schemos teisinis pagrindas yra ankstesnis už Romos sutartį, ir laikyti, kad regiono įgyvendinta schema yra esama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(233)

Nagrinėdamos regiono schemą, procedūroje dalyvaujančios šalys, teigusios, kad regiono schema yra esama valstybės pagalba, iš esmės tikino, jog teisinis pagrindas, kuriuo buvo įsteigta regiono subsidijų schema, yra 1949 m. lapkričio 14 d. Dekretas Nr. 49-1473 dėl geležinkelių ir kelių transporto koordinavimo ir suderinimo. Šiame dekrete, kuris buvo panaikintas 2012 m., iš tiesų buvo numatyta, kad „regioninė valdžios institucija gali subsidijuoti kelių transporto tarnybą su kokia nors įmone sudarydama sutartį, kurioje nustatomi jai tenkantys įpareigojimai, papildantys tuos, kurie numatyti įmonės įstatuose“ (19 straipsnio 1 dalis). Tokiu atveju reikėtų konstatuoti, jog schemos teisinis pagrindas yra ankstesnis už Romos sutartį, ir laikyti, kad regiono įgyvendinta schema yra esama valstybės pagalba.

| (234) | Tos pačios šalys taip pat pastebi, kad jei, Komisijos nuomone, aplinkybė, jog regiono įgyvendintai priemonei taikoma 1949 m. dekrete numatyta bendroji sistema, nėra pakankama tam, kad ši priemonė būtų laikoma esama valstybės pagalba, tuomet reikėtų atsižvelgti į datą, kurią šią priemonę formaliai įsteigė Regiono taryba. Taikytina data būtų 1984 m. vasario 14 d. Sprendimo CR 84-07, kuriuo, kaip teigia šios procedūroje dalyvaujančios šalys, pirmą kartą buvo nustatyta tokia priemonė, kokia ji veikė iki 2008 m., paskelbimo diena. Antruoju atveju reikėtų nustatyti, kad poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijus nebuvo įvykdytas schemos įgyvendinimo dieną, nes Prancūzijos reguliaraus viešojo kelių transporto rinka nebuvo atverta konkurencijai. Tai reikštų, kad schema nebuvo pagalba jos įvedimo metu. |
| --- | --- |

(234)

Tos pačios šalys taip pat pastebi, kad jei, Komisijos nuomone, aplinkybė, jog regiono įgyvendintai priemonei taikoma 1949 m. dekrete numatyta bendroji sistema, nėra pakankama tam, kad ši priemonė būtų laikoma esama valstybės pagalba, tuomet reikėtų atsižvelgti į datą, kurią šią priemonę formaliai įsteigė Regiono taryba. Taikytina data būtų 1984 m. vasario 14 d. Sprendimo CR 84-07, kuriuo, kaip teigia šios procedūroje dalyvaujančios šalys, pirmą kartą buvo nustatyta tokia priemonė, kokia ji veikė iki 2008 m., paskelbimo diena. Antruoju atveju reikėtų nustatyti, kad poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijus nebuvo įvykdytas schemos įgyvendinimo dieną, nes Prancūzijos reguliaraus viešojo kelių transporto rinka nebuvo atverta konkurencijai. Tai reikštų, kad schema nebuvo pagalba jos įvedimo metu.

| (235) | Komisija negali sutikti su šiais dviem argumentais. |
| --- | --- |

(235)

Komisija negali sutikti su šiais dviem argumentais.

| (236) | Nagrinėdama pagrindinį argumentą, Komisija pastebi, kad 1949 m. dekrete nebuvo tiksliai apibrėžtas joks esminis schemos parametras: trukmė, biudžetas, gavėjų apibrėžtis, turto, kuris gali būti subsidijuojamas, pobūdis, subsidijos lygis. Šiuo dokumentu nebuvo suteikta jokia teisė gauti subsidijas. Todėl 1949 m. dekretas negali būti laikomas regiono įgyvendintos pagalbos priemonės teisiniu pagrindu, kaip matyti iš šio sprendimo aprašymo. |
| --- | --- |

(236)

Nagrinėdama pagrindinį argumentą, Komisija pastebi, kad 1949 m. dekrete nebuvo tiksliai apibrėžtas joks esminis schemos parametras: trukmė, biudžetas, gavėjų apibrėžtis, turto, kuris gali būti subsidijuojamas, pobūdis, subsidijos lygis. Šiuo dokumentu nebuvo suteikta jokia teisė gauti subsidijas. Todėl 1949 m. dekretas negali būti laikomas regiono įgyvendintos pagalbos priemonės teisiniu pagrindu, kaip matyti iš šio sprendimo aprašymo.

| (237) | Aptariant papildomą argumentą, panašu, kad suinteresuotųjų šalių argumentavime yra klaidų. NET jei 1984 m. sprendimas iš tiesų turėtų būti laikomas teisiniu pagrindu, kuriuo buvo nustatyta regiono priemonė, Komisija primena, kad poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijus jau buvo įvykdytas tą dieną, kaip matyti iš 226 konstatuojamojoje dalyje pateiktų teiginių. Vadinasi, negalima teigti, kad regiono schema nėra pagalba jos įsteigimo metu, neatsižvelgiant į įvedimo datą – ar tai būtų 1979 m., ar 2008 m. |
| --- | --- |

(237)

Aptariant papildomą argumentą, panašu, kad suinteresuotųjų šalių argumentavime yra klaidų. NET jei 1984 m. sprendimas iš tiesų turėtų būti laikomas teisiniu pagrindu, kuriuo buvo nustatyta regiono priemonė, Komisija primena, kad poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai kriterijus jau buvo įvykdytas tą dieną, kaip matyti iš 226 konstatuojamojoje dalyje pateiktų teiginių. Vadinasi, negalima teigti, kad regiono schema nėra pagalba jos įsteigimo metu, neatsižvelgiant į įvedimo datą – ar tai būtų 1979 m., ar 2008 m.

| (238) | Jei reikėtų laikyti, kad regiono schema buvo nustatyta kuriuo nors ankstesniu nei 1994 m. sprendimu, galėtų kilti klausimas dėl ginčijamų priemonių senaties termino, nes tokiu atveju jų teisinis pagrindas būtų daugiau nei dešimt metų senesnis nei 2004 m. gegužės mėn. įvykęs senaties sustabdymas. |
| --- | --- |

(238)

Jei reikėtų laikyti, kad regiono schema buvo nustatyta kuriuo nors ankstesniu nei 1994 m. sprendimu, galėtų kilti klausimas dėl ginčijamų priemonių senaties termino, nes tokiu atveju jų teisinis pagrindas būtų daugiau nei dešimt metų senesnis nei 2004 m. gegužės mėn. įvykęs senaties sustabdymas.

| (239) | Dėl šio klausimo Komisija atsako, kad net jei schema būtų buvusi įsteigta iki 1994 m. (pvz., 1984 m. sprendimu), valstybės pagalbai taikomos senaties termino taisyklės neturėtų įtakos išvadai, kad nuo 1994 m. regiono skiriama pagalba yra nauja pagalba. Senaties terminas iš tiesų taikomas tik iki senaties termino dienos atliktiems mokėjimams, o ne visai schemai. Tačiau senaties terminas buvo sustabdytas 2004 m. gegužės mėn. nacionaliniam teisėjui pateiktu skundu. Tai, kad nacionalinis teisėjas sustabdė senaties terminą, taip pat aktualu ir Komisijai, nes nacionalinio teisėjo įgaliojimų paskirtis yra išlaikyti prerogatyvas, kurios Komisijai suteiktos SESV 108 straipsnio 3 dalimi. Vadinasi, bet kokia po 1994 m. gegužės mėn. regiono suteikta pagalba, net jei būtų nustatyta, kad teisinis pagrindas, kuriuo leidžiama suteikti šią pagalbą, yra ankstesnis, šios procedūros metu turi būti laikoma nauja pagalba. |
| --- | --- |

(239)

Dėl šio klausimo Komisija atsako, kad net jei schema būtų buvusi įsteigta iki 1994 m. (pvz., 1984 m. sprendimu), valstybės pagalbai taikomos senaties termino taisyklės neturėtų įtakos išvadai, kad nuo 1994 m. regiono skiriama pagalba yra nauja pagalba. Senaties terminas iš tiesų taikomas tik iki senaties termino dienos atliktiems mokėjimams, o ne visai schemai. Tačiau senaties terminas buvo sustabdytas 2004 m. gegužės mėn. nacionaliniam teisėjui pateiktu skundu. Tai, kad nacionalinis teisėjas sustabdė senaties terminą, taip pat aktualu ir Komisijai, nes nacionalinio teisėjo įgaliojimų paskirtis yra išlaikyti prerogatyvas, kurios Komisijai suteiktos SESV 108 straipsnio 3 dalimi. Vadinasi, bet kokia po 1994 m. gegužės mėn. regiono suteikta pagalba, net jei būtų nustatyta, kad teisinis pagrindas, kuriuo leidžiama suteikti šią pagalbą, yra ankstesnis, šios procedūros metu turi būti laikoma nauja pagalba.

| (240) | Išsprendus esamos pagalbos ir galimo ginčijamų priemonių senaties termino klausimus, būtina išnagrinėti aptariamų priemonių teisėtumą. |
| --- | --- |

(240)

Išsprendus esamos pagalbos ir galimo ginčijamų priemonių senaties termino klausimus, būtina išnagrinėti aptariamų priemonių teisėtumą.

| (241) | Apie regiono, o vėliau STIF pagal CT1 pataisą Nr. 3 suteiktas investicijų subsidijas Komisijai nebuvo pranešta. Taigi šios subsidijos yra neteisėta pagalba. |
| --- | --- |

(241)

Apie regiono, o vėliau STIF pagal CT1 pataisą Nr. 3 suteiktas investicijų subsidijas Komisijai nebuvo pranešta. Taigi šios subsidijos yra neteisėta pagalba.

| (242) | Nagrinėjant CT2 sutarties C2 įnašą, Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 9 straipsnyje nurodyta, kad vadovaujantis jo principais teikiamoms kompensacijoms pranešimo reikalavimas pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį netaikomas. Dilly's Wellnesshotel sprendime (35) Teisingumo Teismas paaiškino, kad visos išimčių reglamento sąlygos, įskaitant formaliąsias, turėtų būti įgyvendintos tam, kad būtų galima atleisti nuo pranešimo prievolės. Nagrinėjamuoju atveju šio sprendimo 6.3.2 skirsnyje bus įrodyta, kad CT2 sutarties C2 įnašas atitinka esminius Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 išvardytus kriterijus. Kita vertus, Komisija konstatuoja, jog STIF neįvykdė Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 7 straipsnio 2 dalyje nurodyto paskelbimo reikalavimo. Prancūzijos institucijos iš tiesų pripažino, kad OPTILE įmonių atveju skelbimai apie sutarčių skyrimą nebuvo publikuoti neatsižvelgiant į Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 pateikto reikalavimą. Nagrinėdama su RATP ir SNCF Mobilités sudarytas sutartis, Komisija pastebi, kad skelbimai apie sutarčių skyrimą buvo publikuoti Viešojo pirkimo skelbimų oficialiajame biuletenyje ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje po sutarčių skyrimo, o ne likus bent vieniems metams iki tiesioginio paskyrimo, kaip reikalaujama. Todėl nebuvo laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 7 straipsnio nuostatų ir STIF pagal CT2 sutartį suteiktai pagalbai atleidimas nuo pranešimo reikalavimo, kaip numatyta reglamento 9 straipsnyje, netaikomas. Kadangi apie ją nebuvo pranešta, Komisija prieina prie išvados, kad tai yra neteisėta pagalba. |
| --- | --- |

(242)

Nagrinėjant CT2 sutarties C2 įnašą, Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 9 straipsnyje nurodyta, kad vadovaujantis jo principais teikiamoms kompensacijoms pranešimo reikalavimas pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį netaikomas. Dilly's Wellnesshotel sprendime (35) Teisingumo Teismas paaiškino, kad visos išimčių reglamento sąlygos, įskaitant formaliąsias, turėtų būti įgyvendintos tam, kad būtų galima atleisti nuo pranešimo prievolės. Nagrinėjamuoju atveju šio sprendimo 6.3.2 skirsnyje bus įrodyta, kad CT2 sutarties C2 įnašas atitinka esminius Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 išvardytus kriterijus. Kita vertus, Komisija konstatuoja, jog STIF neįvykdė Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 7 straipsnio 2 dalyje nurodyto paskelbimo reikalavimo. Prancūzijos institucijos iš tiesų pripažino, kad OPTILE įmonių atveju skelbimai apie sutarčių skyrimą nebuvo publikuoti neatsižvelgiant į Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 pateikto reikalavimą. Nagrinėdama su RATP ir SNCF Mobilités sudarytas sutartis, Komisija pastebi, kad skelbimai apie sutarčių skyrimą buvo publikuoti Viešojo pirkimo skelbimų oficialiajame biuletenyje ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje po sutarčių skyrimo, o ne likus bent vieniems metams iki tiesioginio paskyrimo, kaip reikalaujama. Todėl nebuvo laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 7 straipsnio nuostatų ir STIF pagal CT2 sutartį suteiktai pagalbai atleidimas nuo pranešimo reikalavimo, kaip numatyta reglamento 9 straipsnyje, netaikomas. Kadangi apie ją nebuvo pranešta, Komisija prieina prie išvados, kad tai yra neteisėta pagalba.

Dilly's Wellnesshotel

35

SNCF Mobilités

Viešojo pirkimo skelbimų oficialiajame biuletenyje

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (243) | Komisija primena, kad nacionalinės institucijos prisiima visas neteisėtos pagalbos suteikimo pasekmes, ypač susijusias su palūkanų už neteisėtumo laikotarpį išieškojimu, kaip nustatyta CELF sprendime (36). |
| --- | --- |

(243)

Komisija primena, kad nacionalinės institucijos prisiima visas neteisėtos pagalbos suteikimo pasekmes, ypač susijusias su palūkanų už neteisėtumo laikotarpį išieškojimu, kaip nustatyta CELF sprendime (36).

CELF

36

6.3.   Priemonių atitikties valstybės pagalbos taisyklėms vertinimas

Priemonių atitikties valstybės pagalbos taisyklėms vertinimas

6.3.1.   Regiono, o vėliau STIF pagal CT1 pataisą Nr. 3 suteiktos investicijų subsidijos

Regiono, o vėliau STIF pagal CT1 pataisą Nr. 3 suteiktos investicijų subsidijos

| (244) | Atsižvelgiant į tai, kad STIF pagal CT1 pataisą Nr. 3 teiktos subsidijos labai panašios į ankstesniu laikotarpiu regiono teiktas subsidijas, tie patys suderinamumo su vidaus rinka argumentai taikomi abiem priemonėms. |
| --- | --- |

(244)

Atsižvelgiant į tai, kad STIF pagal CT1 pataisą Nr. 3 teiktos subsidijos labai panašios į ankstesniu laikotarpiu regiono teiktas subsidijas, tie patys suderinamumo su vidaus rinka argumentai taikomi abiem priemonėms.

| (245) | Šiomis investicijų subsidijomis nebuvo nei tenkinami transporto koordinavimo poreikiai, nei atlyginama už įpareigojimus, susijusius su viešosios paslaugos sąvoka, kaip nustatyta 206 ir 213 konstatuojamosiose dalyse. Todėl Komisija negali remtis SESV 93 straipsniu (ar iš jo kylančia antrine teise), kad įvertintų jų suderinamumą su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(245)

Šiomis investicijų subsidijomis nebuvo nei tenkinami transporto koordinavimo poreikiai, nei atlyginama už įpareigojimus, susijusius su viešosios paslaugos sąvoka, kaip nustatyta 206 ir 213 konstatuojamosiose dalyse. Todėl Komisija negali remtis SESV 93 straipsniu (ar iš jo kylančia antrine teise), kad įvertintų jų suderinamumą su vidaus rinka.

| (246) | Kita vertus, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį pagalba gali būti laikoma neprieštaraujančia vidaus rinkai, jeigu ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti ir jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Tai gali būti ypač investicinė pagalba, gerinanti atitinkamos ekonominės veiklos vykdymo būdą. Prancūzijos institucijos teigia, kad ši nuostata taikoma Il de Franso regiono įgyvendintai investicinės pagalbos priemonei. |
| --- | --- |

(246)

Kita vertus, pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį pagalba gali būti laikoma neprieštaraujančia vidaus rinkai, jeigu ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti ir jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Tai gali būti ypač investicinė pagalba, gerinanti atitinkamos ekonominės veiklos vykdymo būdą. Prancūzijos institucijos teigia, kad ši nuostata taikoma Il de Franso regiono įgyvendintai investicinės pagalbos priemonei.

| (247) | Įgyvendinus įrenginiams skirtą investicinės pagalbos priemonę, kuriuo galima kiekybiškai ir kokybiškai pagerinti reguliaraus viešojo kelių transporto pasiūlą, viršijant įpareigojimų lygį, kuriuo pagalbos gavėjai turėjo teikti savo paslaugas prieš jiems suteikiant šias subsidijas, siūlomos transporto paslaugos galėjo tapti patrauklesnės nei alternatyvūs kelionių individualiomis transporto priemonėmis būdai. Dėl šios priežasties, taip pat atsižvelgiant į ypatingą Il de Franso kontekstą, apie kurį primenama 16 ir 17 konstatuojamosiose dalyse, aptariamos priemonės padėjo siekti viešojo intereso tikslo, nustatyto 2011 m. Bendros Europos transporto erdvės kūrimo plano baltojoje knygoje (37), t. y. individualių transporto priemonių keitimo viešojo transporto priemonėmis. Nesant subsidijų, vežėjai nebūtų galėję taikyti šių gerinimo priemonių. Linijoms, kurioms suteiktos subsidijos, iš tiesų trūko lėšų, o jų ekonominis balansas jau priklausė nuo kitu būdu teikiamų kompensacijų už viešąją paslaugą. Todėl aptariamos priemonės turėjo skatinamąjį poveikį. |
| --- | --- |

(247)

Įgyvendinus įrenginiams skirtą investicinės pagalbos priemonę, kuriuo galima kiekybiškai ir kokybiškai pagerinti reguliaraus viešojo kelių transporto pasiūlą, viršijant įpareigojimų lygį, kuriuo pagalbos gavėjai turėjo teikti savo paslaugas prieš jiems suteikiant šias subsidijas, siūlomos transporto paslaugos galėjo tapti patrauklesnės nei alternatyvūs kelionių individualiomis transporto priemonėmis būdai. Dėl šios priežasties, taip pat atsižvelgiant į ypatingą Il de Franso kontekstą, apie kurį primenama 16 ir 17 konstatuojamosiose dalyse, aptariamos priemonės padėjo siekti viešojo intereso tikslo, nustatyto 2011 m. Bendros Europos transporto erdvės kūrimo plano baltojoje knygoje (37), t. y. individualių transporto priemonių keitimo viešojo transporto priemonėmis. Nesant subsidijų, vežėjai nebūtų galėję taikyti šių gerinimo priemonių. Linijoms, kurioms suteiktos subsidijos, iš tiesų trūko lėšų, o jų ekonominis balansas jau priklausė nuo kitu būdu teikiamų kompensacijų už viešąją paslaugą. Todėl aptariamos priemonės turėjo skatinamąjį poveikį.

37

| (248) | Komisija konstatuoja, kad subsidijų pagrindui ir lygiui buvo nustatyta didžiausia riba, todėl regionas, o vėliau STIF tiesiogiai prisiėmė tik dalį investavimo sąnaudų. Didžiausias subsidijų lygis pasiekdavo 50 % paprastiems autobusams ir 60 % ekologiškiems autobusams, vadinasi, pagalba buvo vidutiniškai intensyvi. Šiuo požiūriu būtina atsižvelgti į tai, kad subsidijuojamos priemonės, daugiausiai autobusai, galėjo būti tik labai ribotai naudojami kitiems tikslams ar kitose linijose, nei buvo suteikta subsidija. Viena vertus, naudojimas kitiems tikslams nei viešas keleivių vežimas buvo apribotas arba draudžiamas: pagal CT1 ir regiono sutarčių pataisose nuo 1999 m. bet koks paskirties pakeitimas buvo draudžiamas subsidijos amortizacijos laikotarpiu; iki 1999 m. ši praktika buvo apribota pirmuosius 5 metus. Kita vertus, transporto priemonės, skirtos daugiausiai stovinčių keleivių miesto transportui, sunkiai pritaikomos nereguliariajam transportui, kuriam turi būti naudojami turistiniai tolimojo susisiekimo autobusai, skirti sėdintiems keleiviams vežti ir turintys saugos diržus. Galiausiai jei nebuvo galima atmesti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai galimybės dėl 226 ir 228 konstatuojamosiose dalyse aprašytų priežasčių, labai tikėtina, kad jis buvo nedidelis, atsižvelgiant į vietinį aptariamų rinkų mastą ir tai, kad dėl sutarčių nuostatų ir materialinių sunkumų buvo sudėtinga ar neįmanoma subsidijuojamus įrenginius panaudoti kitose geografinėse zonose (Prancūzijoje ar Europoje). |
| --- | --- |

(248)

Komisija konstatuoja, kad subsidijų pagrindui ir lygiui buvo nustatyta didžiausia riba, todėl regionas, o vėliau STIF tiesiogiai prisiėmė tik dalį investavimo sąnaudų. Didžiausias subsidijų lygis pasiekdavo 50 % paprastiems autobusams ir 60 % ekologiškiems autobusams, vadinasi, pagalba buvo vidutiniškai intensyvi. Šiuo požiūriu būtina atsižvelgti į tai, kad subsidijuojamos priemonės, daugiausiai autobusai, galėjo būti tik labai ribotai naudojami kitiems tikslams ar kitose linijose, nei buvo suteikta subsidija. Viena vertus, naudojimas kitiems tikslams nei viešas keleivių vežimas buvo apribotas arba draudžiamas: pagal CT1 ir regiono sutarčių pataisose nuo 1999 m. bet koks paskirties pakeitimas buvo draudžiamas subsidijos amortizacijos laikotarpiu; iki 1999 m. ši praktika buvo apribota pirmuosius 5 metus. Kita vertus, transporto priemonės, skirtos daugiausiai stovinčių keleivių miesto transportui, sunkiai pritaikomos nereguliariajam transportui, kuriam turi būti naudojami turistiniai tolimojo susisiekimo autobusai, skirti sėdintiems keleiviams vežti ir turintys saugos diržus. Galiausiai jei nebuvo galima atmesti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai galimybės dėl 226 ir 228 konstatuojamosiose dalyse aprašytų priežasčių, labai tikėtina, kad jis buvo nedidelis, atsižvelgiant į vietinį aptariamų rinkų mastą ir tai, kad dėl sutarčių nuostatų ir materialinių sunkumų buvo sudėtinga ar neįmanoma subsidijuojamus įrenginius panaudoti kitose geografinėse zonose (Prancūzijoje ar Europoje).

| (249) | Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, Komisija prieina prie išvados, kad prekybos sąlygoms nebuvo daromas viešojo intereso neatitinkantis poveikis ir kad abi aptariamos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka, nes jos atitinka SESV 107 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(249)

Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, Komisija prieina prie išvados, kad prekybos sąlygoms nebuvo daromas viešojo intereso neatitinkantis poveikis ir kad abi aptariamos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka, nes jos atitinka SESV 107 straipsnio 3 dalį.

6.3.2.   CT2 sutarties C2 įnašas

CT2 sutarties C2 įnašas

| (250) | Komisija jau 217 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad, priešingai nei iki 2008 m. regiono arba STIF pagal CT1 pataisą Nr. 3 teiktos subsidijos, CT2 sutarties C2 įnašas turėtų būti laikomas kompensacija už viešąją paslaugą. |
| --- | --- |

(250)

Komisija jau 217 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad, priešingai nei iki 2008 m. regiono arba STIF pagal CT1 pataisą Nr. 3 teiktos subsidijos, CT2 sutarties C2 įnašas turėtų būti laikomas kompensacija už viešąją paslaugą.

| (251) | Suteiktos pagalbos už tam tikrų įsipareigojimų, susijusių su viešosios paslaugos sąvoka, suderinamumo su vidaus rinka tyrimas atliktas pagal SESV 93 straipsnį. Taikydama SESV 93 straipsnį, Komisija remiasi iš SESV 93 straipsnio kilusios antrinės teisės aktuose, ypač Reglamente (EB) Nr. 1370/2007, galiojančiame nuo 2009 m. gruodžio 3 d., nustatytais pagrindiniais principais. Komisija būtent tikrina, ar laikomasi Reglamento 3, 4 ir 6 straipsniuose išvardytų principų. |
| --- | --- |

(251)

Suteiktos pagalbos už tam tikrų įsipareigojimų, susijusių su viešosios paslaugos sąvoka, suderinamumo su vidaus rinka tyrimas atliktas pagal SESV 93 straipsnį. Taikydama SESV 93 straipsnį, Komisija remiasi iš SESV 93 straipsnio kilusios antrinės teisės aktuose, ypač Reglamente (EB) Nr. 1370/2007, galiojančiame nuo 2009 m. gruodžio 3 d., nustatytais pagrindiniais principais. Komisija būtent tikrina, ar laikomasi Reglamento 3, 4 ir 6 straipsniuose išvardytų principų.

| (252) | Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 3 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „Jei kompetentinga institucija nusprendžia savo pasirinktam operatoriui už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą suteikti bet kokio pobūdžio išimtines teises ir (arba) kompensaciją, ji tai daro pagal viešųjų paslaugų sutartį.“ |
| --- | --- |

(252)

Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 3 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „Jei kompetentinga institucija nusprendžia savo pasirinktam operatoriui už viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą suteikti bet kokio pobūdžio išimtines teises ir (arba) kompensaciją, ji tai daro pagal viešųjų paslaugų sutartį.“

| (253) | Pagal 2005 m. birželio 10 d. Dekretą Nr. 2005-664 STIF yra Il de Franso reguliarų keleivių transportą organizuojanti įstaiga, todėl ji yra kompetentinga institucija teikti kompensacijas už viešąją paslaugą. Šios kompensacijos – tiek C1, tiek C2 komponentai – teikiami pagal CT2 sutartį, kuri yra viešųjų paslaugų sutartis. Todėl užtikrinama Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 3 straipsnio atitiktis. |
| --- | --- |

(253)

Pagal 2005 m. birželio 10 d. Dekretą Nr. 2005-664 STIF yra Il de Franso reguliarų keleivių transportą organizuojanti įstaiga, todėl ji yra kompetentinga institucija teikti kompensacijas už viešąją paslaugą. Šios kompensacijos – tiek C1, tiek C2 komponentai – teikiami pagal CT2 sutartį, kuri yra viešųjų paslaugų sutartis. Todėl užtikrinama Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 3 straipsnio atitiktis.

| (254) | Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 4 straipsnyje pateiktas privalomas viešųjų paslaugų sutarčių turinys.






  a) | Taikant minėto straipsnio 1 dalį, viešųjų paslaugų sutartyse:






  — | aiškiai apibrėžiami VPĮ, kuriuos viešųjų paslaugų operatorius privalo vykdyti, ir atitinkamos geografinės teritorijos, |
| --- | --- | --- | --- |

(254)

Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 4 straipsnyje pateiktas privalomas viešųjų paslaugų sutarčių turinys.

a)

Taikant minėto straipsnio 1 dalį, viešųjų paslaugų sutartyse:

—

aiškiai apibrėžiami VPĮ, kuriuos viešųjų paslaugų operatorius privalo vykdyti, ir atitinkamos geografinės teritorijos,

| — | iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatomi rodikliai, pagal kuriuos turi būti apskaičiuojamos kompensacijos, ir bet kurių suteiktų išimtinių teisių pobūdis ir apimtis taip, kad būtų išvengta permokos, |
| --- | --- |

—

iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatomi rodikliai, pagal kuriuos turi būti apskaičiuojamos kompensacijos, ir bet kurių suteiktų išimtinių teisių pobūdis ir apimtis taip, kad būtų išvengta permokos,

| — | nustatoma su paslaugų teikimu susijusių sąnaudų paskirstymo tvarka. |
| --- | --- |

—

nustatoma su paslaugų teikimu susijusių sąnaudų paskirstymo tvarka.

| b) | Taikant to paties straipsnio 2 dalį, viešųjų paslaugų sutartyse turi būti nustatyta pajamų, gautų pardavus bilietus, paskirstymo tvarka. |
| --- | --- |

b)

Taikant to paties straipsnio 2 dalį, viešųjų paslaugų sutartyse turi būti nustatyta pajamų, gautų pardavus bilietus, paskirstymo tvarka.

| c) | Kita vertus, to paties straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad autobusų transporto viešųjų paslaugų sutarčių trukmė negali viršyti dešimt metų. |
| --- | --- |

c)

Kita vertus, to paties straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad autobusų transporto viešųjų paslaugų sutarčių trukmė negali viršyti dešimt metų.

| d) | To paties straipsnio 6 dalyje nurodyta, kad jei operatoriams nustatomi kokybės standartai, sutartyje jie turi būti aiškiai nurodyti. |
| --- | --- |

d)

To paties straipsnio 6 dalyje nurodyta, kad jei operatoriams nustatomi kokybės standartai, sutartyje jie turi būti aiškiai nurodyti.

| (255) | Dėl CT2 sutarties Komisija padarė toliau pateiktas išvadas.






  a) | CT2 sutartis gali būti laikoma viešųjų paslaugų sutartimi, atsižvelgiant į tai, kad, kaip įrodyta 214–216 konstatuojamosiose dalyse, veiklos vykdytojui suteikiamas keleivių transporto viešųjų paslaugų, kurioms taikomi VPĮ, valdymas ir vykdymas. Šioje sutartyje numatytas C1 įnašas ir C2 įnašas. Jie skaidriai ir objektyviai apibrėžti CT2 53 straipsnyje. Kadangi yra sudaryta vieninga finansinė sąskaita, taip galima tiksliai paskirstyti su paslaugų teikimu susijusias sąnaudas. Todėl užtikrinama Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 4 straipsnio 1 dalies atitiktis. |
| --- | --- | --- |

(255)

Dėl CT2 sutarties Komisija padarė toliau pateiktas išvadas.

a)

CT2 sutartis gali būti laikoma viešųjų paslaugų sutartimi, atsižvelgiant į tai, kad, kaip įrodyta 214–216 konstatuojamosiose dalyse, veiklos vykdytojui suteikiamas keleivių transporto viešųjų paslaugų, kurioms taikomi VPĮ, valdymas ir vykdymas. Šioje sutartyje numatytas C1 įnašas ir C2 įnašas. Jie skaidriai ir objektyviai apibrėžti CT2 53 straipsnyje. Kadangi yra sudaryta vieninga finansinė sąskaita, taip galima tiksliai paskirstyti su paslaugų teikimu susijusias sąnaudas. Todėl užtikrinama Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 4 straipsnio 1 dalies atitiktis.

| b) | Pajamų, gautų pardavus bilietus, paskirstymo mechanizmas yra labai tiksliai aprašytas CT2 50 straipsnyje. Todėl patvirtinama ir atitiktis šio straipsnio 2 daliai. |
| --- | --- |

b)

Pajamų, gautų pardavus bilietus, paskirstymo mechanizmas yra labai tiksliai aprašytas CT2 50 straipsnyje. Todėl patvirtinama ir atitiktis šio straipsnio 2 daliai.

| c) | Nuo 2008 m. CT2 pakeitė CT1 visą likusį pastarosios sutarties laiką – iki 2016 m. gruodžio 31 d. Todėl užtikrinama atitiktis ir to paties straipsnio 3 daliai. |
| --- | --- |

c)

Nuo 2008 m. CT2 pakeitė CT1 visą likusį pastarosios sutarties laiką – iki 2016 m. gruodžio 31 d. Todėl užtikrinama atitiktis ir to paties straipsnio 3 daliai.

| d) | CT2 įtraukti sutartyje aiškiai apibrėžti kokybės standartai. Todėl patvirtinama ir atitiktis šio straipsnio 6 daliai. |
| --- | --- |

d)

CT2 įtraukti sutartyje aiškiai apibrėžti kokybės standartai. Todėl patvirtinama ir atitiktis šio straipsnio 6 daliai.

| (256) | Galiausiai Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 6 straipsnyje ir priede aprašyti pagrindiniai principai, kurie visų pirma taikomi nustatant kompensaciją už viešąją paslaugą:






  a) | dėl VPĮ vykdymo atsiradusio „grynojo finansinio rezultato“ operatoriaus pajamoms ir sąnaudoms apskaičiavimo būdas; |
| --- | --- | --- |

(256)

Galiausiai Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 6 straipsnyje ir priede aprašyti pagrindiniai principai, kurie visų pirma taikomi nustatant kompensaciją už viešąją paslaugą:

a)

dėl VPĮ vykdymo atsiradusio „grynojo finansinio rezultato“ operatoriaus pajamoms ir sąnaudoms apskaičiavimo būdas;

| b) | buhalterinis VPĮ ir komercinės veiklos atskyrimas; |
| --- | --- |

b)

buhalterinis VPĮ ir komercinės veiklos atskyrimas;

| c) | „pagrįsto pelno“, kurį operatorius gali diskontuoti iš mokamos kompensacijos už viešąją paslaugą, apibrėžtis; |
| --- | --- |

c)

„pagrįsto pelno“, kurį operatorius gali diskontuoti iš mokamos kompensacijos už viešąją paslaugą, apibrėžtis;

| d) | skatinimas išlaikyti ir tobulinti veiksmingą valdymą, kad būtų galima teikti kokybiškas paslaugas. |
| --- | --- |

d)

skatinimas išlaikyti ir tobulinti veiksmingą valdymą, kad būtų galima teikti kokybiškas paslaugas.

| (257) | Komisijos tyrimas šiuo aspektu apsiriboja tik CT2 sutarties C2 įnašu, nes C1 įnašas nepatenka į sprendime pradėti procedūrą nustatytą tyrimo apimtį. Tačiau būtina paaiškinti ryšį tarp C1 ir C2, kad būtų galima padaryti išvadą dėl C2 įnašo. |
| --- | --- |

(257)

Komisijos tyrimas šiuo aspektu apsiriboja tik CT2 sutarties C2 įnašu, nes C1 įnašas nepatenka į sprendime pradėti procedūrą nustatytą tyrimo apimtį. Tačiau būtina paaiškinti ryšį tarp C1 ir C2, kad būtų galima padaryti išvadą dėl C2 įnašo.

| (258) | C1 įnašu siekiama kompensuoti veiklos deficitą, kuris apskaičiuojamas kaip veiklos sąnaudų suma (išskyrus su investavimu susijusius elementus, tokius kaip turto nusidėvėjimo dotacijos), pridedant sutartyje išsiderėtą maržą ir atimant visas veiklos pajamas bei subsidijas. Ir priešingai – C2 įnašas apskaičiuojamas kaip turto nusidėvėjimo dotacijų suma, todėl juo nesiekiama padengti sąnaudų, atsiradusių dėl sutartyje apibrėžtų investavimo įpareigojimų. Šių abiejų įnašų apskaičiavimo būdas yra aiškiai nurodytas CT2 ir jos prieduose, vadovaujantis 256 konstatuojamosios dalies a punktu. |
| --- | --- |

(258)

C1 įnašu siekiama kompensuoti veiklos deficitą, kuris apskaičiuojamas kaip veiklos sąnaudų suma (išskyrus su investavimu susijusius elementus, tokius kaip turto nusidėvėjimo dotacijos), pridedant sutartyje išsiderėtą maržą ir atimant visas veiklos pajamas bei subsidijas. Ir priešingai – C2 įnašas apskaičiuojamas kaip turto nusidėvėjimo dotacijų suma, todėl juo nesiekiama padengti sąnaudų, atsiradusių dėl sutartyje apibrėžtų investavimo įpareigojimų. Šių abiejų įnašų apskaičiavimo būdas yra aiškiai nurodytas CT2 ir jos prieduose, vadovaujantis 256 konstatuojamosios dalies a punktu.

| (259) | Remiantis STIF pateikta informacija, visos linijos, dėl kurių pasirašyta CT2 sutartis, turi veiklos deficitą (dar prieš į apskaitą įtraukiant investavimo sąnaudas), todėl C1 įnašas visada būna teigiamas (38). Kadangi su veikla susijusių pajamų ir subsidijų neužtenka tam, kad būtų galima padengti bent dalį metams apskaičiuotų investavimo sąnaudų, C2 įnašas iš tiesų yra lygus turto nusidėvėjimo dotacijų, įtrauktų į vieningą finansinę sąskaitą, sumai (pridėjus kapitalo sąnaudas). |
| --- | --- |

(259)

Remiantis STIF pateikta informacija, visos linijos, dėl kurių pasirašyta CT2 sutartis, turi veiklos deficitą (dar prieš į apskaitą įtraukiant investavimo sąnaudas), todėl C1 įnašas visada būna teigiamas (38). Kadangi su veikla susijusių pajamų ir subsidijų neužtenka tam, kad būtų galima padengti bent dalį metams apskaičiuotų investavimo sąnaudų, C2 įnašas iš tiesų yra lygus turto nusidėvėjimo dotacijų, įtrauktų į vieningą finansinę sąskaitą, sumai (pridėjus kapitalo sąnaudas).

38

| (260) | Iš šio skirtumo matyti, kad „pagrįsto pelno“ apibrėžtis, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 6 straipsnio nuostatomis, visiškai priskirtinos C1, o ne C2 įnašui. Todėl 256 konstatuojamosios dalies c punktas negali būti taikomas atskirai nagrinėjamam C2 įnašui. Kita vertus, galima konstatuoti, kad C2 įnašas jokiu būdu vežėjui negali suteikti kompensacijos permokos, nes jis dengia tik faktiškai nustatytas investavimo išlaidas, kurios kaip turto nusidėvėjimo dotacijos perkeliamos į kiekvienos linijos finansinę sąskaitą. |
| --- | --- |

(260)

Iš šio skirtumo matyti, kad „pagrįsto pelno“ apibrėžtis, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 6 straipsnio nuostatomis, visiškai priskirtinos C1, o ne C2 įnašui. Todėl 256 konstatuojamosios dalies c punktas negali būti taikomas atskirai nagrinėjamam C2 įnašui. Kita vertus, galima konstatuoti, kad C2 įnašas jokiu būdu vežėjui negali suteikti kompensacijos permokos, nes jis dengia tik faktiškai nustatytas investavimo išlaidas, kurios kaip turto nusidėvėjimo dotacijos perkeliamos į kiekvienos linijos finansinę sąskaitą.

| (261) | Nagrinėdama 256 konstatuojamosios dalies b punktą, Komisija pastebi, jog tai, kad egzistuoja ši paslaugos finansinė sąskaita, atskira kiekvienai linijai, dėl kurios sudaryta viešųjų paslaugų sutartis, suteikia galimybę, viena vertus, užtikrinti kitų operatoriaus veiklos rūšių buhalterinį atskyrimą ir, kita vertus, visas su viešosios paslaugos teikimu susijusias sąnaudas ir pajamas nurodyti laikantis Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 priede išvardytų principų. |
| --- | --- |

(261)

Nagrinėdama 256 konstatuojamosios dalies b punktą, Komisija pastebi, jog tai, kad egzistuoja ši paslaugos finansinė sąskaita, atskira kiekvienai linijai, dėl kurios sudaryta viešųjų paslaugų sutartis, suteikia galimybę, viena vertus, užtikrinti kitų operatoriaus veiklos rūšių buhalterinį atskyrimą ir, kita vertus, visas su viešosios paslaugos teikimu susijusias sąnaudas ir pajamas nurodyti laikantis Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 priede išvardytų principų.

| (262) | Galiausiai, nagrinėjant 256 konstatuojamosios dalies d punktą, CT2 49 straipsnyje numatyta, kad „įmonei gali būti išmokamas ne tik atlygis, bet ir premijos, priemokos ar skiriami delspinigiai, susiję su [veiklos] efektyvumu jai teikiant atitinkamą paslaugą“. Vadinasi, kompensacija už viešąją paslaugą, į kurią patenka C2 įnašas, yra susieta su pakankamai išplėtota skatinimo sistema, kad būtų galima teigti, jog Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 nuostatų yra laikomasi. |
| --- | --- |

(262)

Galiausiai, nagrinėjant 256 konstatuojamosios dalies d punktą, CT2 49 straipsnyje numatyta, kad „įmonei gali būti išmokamas ne tik atlygis, bet ir premijos, priemokos ar skiriami delspinigiai, susiję su [veiklos] efektyvumu jai teikiant atitinkamą paslaugą“. Vadinasi, kompensacija už viešąją paslaugą, į kurią patenka C2 įnašas, yra susieta su pakankamai išplėtota skatinimo sistema, kad būtų galima teigti, jog Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 nuostatų yra laikomasi.

| (263) | Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija padaro išvadą, kad CT2 sutarties C2 įnašas atitinka Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 išdėstytus kompensacijos už viešąją paslaugą apskaičiavimo principus, todėl jis gali būti paskelbtas suderinamu su vidaus rinka pagal SESV 93 straipsnį. Ši išvada, susijusi tik su C2 įnašu, neturi įtakos visų kompensacijų pagal CT2 sutartį suderinamumo įvertinimui (nes C1 įnašas nepatenka į šio sprendimo taikymo sritį). |
| --- | --- |

(263)

Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija padaro išvadą, kad CT2 sutarties C2 įnašas atitinka Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 išdėstytus kompensacijos už viešąją paslaugą apskaičiavimo principus, todėl jis gali būti paskelbtas suderinamu su vidaus rinka pagal SESV 93 straipsnį. Ši išvada, susijusi tik su C2 įnašu, neturi įtakos visų kompensacijų pagal CT2 sutartį suderinamumo įvertinimui (nes C1 įnašas nepatenka į šio sprendimo taikymo sritį).

7.   IŠVADA

IŠVADA

| (264) | Il de Franso suteiktos investicinės subsidijos pagal sprendimus, priimtus 1994 m., 1998 m. ir 2001 m., yra neteisėtai suteikta valstybės pagalba, pažeidžianti SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau, įvertinusi atitiktį SESV 107 straipsnio 3 daliai, Komisija skelbia, jog šios pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(264)

Il de Franso suteiktos investicinės subsidijos pagal sprendimus, priimtus 1994 m., 1998 m. ir 2001 m., yra neteisėtai suteikta valstybės pagalba, pažeidžianti SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau, įvertinusi atitiktį SESV 107 straipsnio 3 daliai, Komisija skelbia, jog šios pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

| (265) | STIF suteiktos investicinės subsidijos pagal CT1 pataisą Nr. 3, yra neteisėtai suteikta valstybės pagalba, pažeidžianti SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau, įvertinusi atitiktį SESV 107 straipsnio 3 daliai, Komisija skelbia, jog šios pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(265)

STIF suteiktos investicinės subsidijos pagal CT1 pataisą Nr. 3, yra neteisėtai suteikta valstybės pagalba, pažeidžianti SESV 108 straipsnio 3 dalį. Tačiau, įvertinusi atitiktį SESV 107 straipsnio 3 daliai, Komisija skelbia, jog šios pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

| (266) | Kompensacijos už viešąją paslaugą, kurias STIF suteikė kaip C2 įnašą pagal CT2 sutartį, yra valstybės pagalba, kuriai netaikytinas Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 numatytas atleidimas nuo pranešimo reikalavimo, nes ji neatitinka tam tikrų šio reglamento kriterijų. Tačiau, įvertinusi atitiktį SESV 93 straipsniui, Komisija skelbia, jog šios pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(266)

Kompensacijos už viešąją paslaugą, kurias STIF suteikė kaip C2 įnašą pagal CT2 sutartį, yra valstybės pagalba, kuriai netaikytinas Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 numatytas atleidimas nuo pranešimo reikalavimo, nes ji neatitinka tam tikrų šio reglamento kriterijų. Tačiau, įvertinusi atitiktį SESV 93 straipsniui, Komisija skelbia, jog šios pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1994–2008 m. Prancūzijos neteisėtai vykdyta pagalbos schema kaip Il de Franso regiono mokamos investicinės subsidijos pagal sprendimus CR 34-94, CR 44-98 ir CR 47-01 yra suderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Nuo 2008 m. Prancūzijos neteisėtai vykdyta pagalbos schema kaip STIF mokamos investicinės subsidijos pagal CT1 pataisą Nr. 3 yra suderinama su vidaus rinka.

3 straipsnis

Prancūzijos neteisėtai vykdyta pagalbos schema kaip STIF mokami C2 įnašai pagal CT2 sutartį yra suderinama su vidaus rinka.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 2 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 141, 2014 5 9, p. 38.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  
  2015 m. spalio 6 d. Teismo sprendimas Europos Komisija prieš Jørgen Andersen, C-303/13 P, ECLI:EU:C:2015:647.

3

Europos Komisija prieš Jørgen Andersen

(4)  2013 m. kovo mėn. paskelbta Il de Franso teritorijų ir miestų planavimo instituto ataskaita, kurią galima rasti internete: www.omnil.fr/IMG/pdf/la_circulation_routiere_en_idf_en_2010.pdf.

4

(5)  
  1994 m. spalio 20 d. Sprendimas CR 34-94 dėl pagalbos, teikiamos siekiant pagerinti viešojo kelių transporto paslaugas, kurias teikia privačiosios įmonės arba valstybės įmonės.

5

(6)  
  1979 m. liepos 10 d. Sprendimas CR 79-21.

6

(7)  Nuosprendis Nr. 0417015/7-1

7

(8)  Sprendimas Nr. 08PA04753

8

(9)  Sprendimas Nr. 343440

9

(10)  Nuosprendis Nr. 0817138/2-1.

10

(11)  Sprendimas Nr. 13PA03174.

11

(12)  
  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

12

Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(13)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

13

(14)  
  2000 m. birželio 15 d. Teismo sprendimas Alzetta Maura prieš Komisiją, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151.

14

Alzetta Maura prieš Komisiją

(15)  
  1969 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1191/69 dėl valstybių narių veiksmų, susijusių įsipareigojimais, neatskiriamais nuo viešosios paslaugos geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transporto srityje sąvokos (OL L 156, 1969 6 28, p. 1).

15

(16)  
  1949 m. lapkričio 14 d. Dekretas Nr. 49-1473 dėl geležinkelių ir kelių transporto koordinavimo ir suderinimo.

16

(17)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1) (toliau – 1999 m. Procedūros reglamentas).

17

(18)  
  1998 m. liepos 1 d. Komisijos sprendimas 98/693/EB dėl Ispanijos pagalbos schemos Plan Renove Industrial, taikomos pramoninėms transporto priemonėms įsigyti (1994 m. rugpjūčio mėn.–1996 m. gruodžio mėn.) (OL L 329, 1998 12 5, p. 23); 1997 m. liepos 30 d. Komisijos sprendimas 98/182/EB dėl Friulio-Venecijos Džulijos regiono (Italija) pagalbos, suteiktos regiono krovininio kelių transporto įmonėms (OL L 66, 1998 3 6, p. 18).

18

Plan Renove Industrial

(19)  Žr., pvz., 2006 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo Portugalija prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, 56–58 punktus.

19

Portugalija prieš Europos Bendrijų Komisiją

(20)  Žr., pvz., 2012 m. kovo 7 d. Bendrojo Teismo sprendimą British Aggregates prieš Komisiją, T-210/02, ECLI:EU:T:2012:110.

20

British Aggregates prieš Komisiją

(21)  
  OL C 184, 2008 7 22, p. 13.

21

(22)  
  2008 m. balandžio 16 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. 350/2007, kurią Čekija pritaikė autobusams įsigyti.

22

(23)  
  2004 m. kovo 16 d. Teismo sprendimas Danske Busvognmænd prieš Komisiją, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76.

23

Danske Busvognmænd prieš Komisiją

(24)  Ten pat, 86 punktas.

24

(25)  
  2014 m. spalio 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/635 dėl valstybės pagalbos SA.20580 (C 31/07) (ex NN 17/07), kurią Airija suteikė Córas Iompair Éireann autobusų transporto bendrovėms (Dublin Bus ir Irish Bus) (OL L 104, 2015 4 23, p. 17).

25

Córas Iompair Éireann

Dublin Bus

Irish Bus

(26)  
  2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9).

26

(27)  
  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 87–95 punktai.

27

Altmark Trans

(28)  
  OL C 8, 2012 1 11, p. 4.

28

(29)  Žr., pvz., 1999 m. birželio 17 d. Teisingumo Teismo sprendimo Belgijos Karalystė prieš Komisiją, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 32 punktą arba 2001 m. lapkričio 8 d. Teisingumo Teismo sprendimo Adria-Wien Pipeline GmbH ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH prieš Finanzlandesdirektion für Kärnten, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, 48 punktą.

29

Belgijos Karalystė prieš Komisiją

Adria-Wien Pipeline GmbH ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH prieš Finanzlandesdirektion für Kärnten

(30)  Žr. šio sprendimo 135 konstatuojamąją dalį ir 21 išnašą.

30

(31)  Paryžiaus administracinio teismo nuosprendis Nr. 0417015.

31

(32)  Paryžiaus apeliacinio administracinio teismo sprendimas Nr. 08PA04753.

32

(33)  STIF pastabos, 40 punktas.

33

(34)  
  1993 m. sausio 29 d. Įstatymas Nr. 93-122 dėl korupcijos prevencijos ir skaidrumo vykdant ekonominę veiklą ir viešąsias procedūras, vadinamasis „Sapin įstatymas“.

34

(35)  
  2016 m. liepos 21 d. Teisingumo Teismo sprendimo Dilly's Wellnesshotel GmbH prieš Finanzamt Linz, C-493/14, ECLI:EU:C:2016:577, 47 punktas.

35

Dilly's Wellnesshotel GmbH prieš Finanzamt Linz

(36)  
  2008 m. vasario 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Centre d'exportation du livre français (CELF) ir Ministre de la Culture et de la Communication prieš Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE), C-199/06, ECLI:EU:C:2008:79, 55 punktas.

36

Centre d'exportation du livre français (CELF) ir Ministre de la Culture et de la Communication prieš Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE)

(37)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/lt/TXT/PDF/?uri=CELEX:52011DC0144

37

(38)  C1 įnašas atitinka vidutiniškai 61 % veiklos sąnaudų ir sutartyje numatyto pelno. Veiklos pajamos atitinka vidutiniškai 31 % veiklos sąnaudų ir sutartyje numatyto pelno.

38

---

| 2017 8 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 8 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/53

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/1471

2017 m. rugpjūčio 10 d.

kuriuo dėl valstybių narių metinių 2017–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotų patikslinimo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/162/ES

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5556)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendimu 2013/162/ES (2) nustatytos valstybių narių metinės 2013–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotos, o šiuo tikslu naudotasi priimant tą sprendimą turėtais valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) apskaitos ataskaitų, parengtų pagal 1996 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) gaires dėl nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitų, duomenimis; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimu 2013/162/ES (2) nustatytos valstybių narių metinės 2013–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotos, o šiuo tikslu naudotasi priimant tą sprendimą turėtais valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) apskaitos ataskaitų, parengtų pagal 1996 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) gaires dėl nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitų, duomenimis;

| (2) | priėmus Sprendimą 2013/162/ES, pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 666/2014 (3) 6 straipsnį valstybės narės turėjo pateikti šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitas, parengtas pagal 2006 m. TKKK gaires dėl nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitų ir Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) metinės apskaitos ataskaitų rengimo gaires, pateiktas JTBKKK šalių konferencijos Sprendime 24/CP.19; |
| --- | --- |

(2)

priėmus Sprendimą 2013/162/ES, pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 666/2014 (3) 6 straipsnį valstybės narės turėjo pateikti šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitas, parengtas pagal 2006 m. TKKK gaires dėl nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitų ir Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) metinės apskaitos ataskaitų rengimo gaires, pateiktas JTBKKK šalių konferencijos Sprendime 24/CP.19;

| (3) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (4) 27 straipsnį Komisija iki 2016 m. gruodžio mėn. turi išnagrinėti 2006 m. TKKK gairių taikymo arba naudojamų JTBKKK metodikų pakeitimų poveikį valstybių narių bendram išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, į kurį atsižvelgiama taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnį; taip siekiama užtikrinti metodikų, naudojamų metinėms išmetamųjų dujų kiekio kvotoms nustatyti, ir valstybių narių metinių ataskaitų, kurias valstybės narės teiks pasibaigus to nagrinėjimo terminui, nuoseklumą; |
| --- | --- |

(3)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (4) 27 straipsnį Komisija iki 2016 m. gruodžio mėn. turi išnagrinėti 2006 m. TKKK gairių taikymo arba naudojamų JTBKKK metodikų pakeitimų poveikį valstybių narių bendram išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, į kurį atsižvelgiama taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnį; taip siekiama užtikrinti metodikų, naudojamų metinėms išmetamųjų dujų kiekio kvotoms nustatyti, ir valstybių narių metinių ataskaitų, kurias valstybės narės teiks pasibaigus to nagrinėjimo terminui, nuoseklumą;

| (4) | vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 525/2013 27 straipsniu ir naudodamasi pagal to reglamento 19 straipsnį peržiūrėtais ŠESD apskaitos duomenimis Komisija išnagrinėjo 2006 m. TKKK gairių taikymo ir naudojamų JTBKKK metodikų pakeitimų poveikį valstybių narių ŠESD apskaitos ataskaitoms. Daugelyje valstybių narių bendro išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, į kurį atsižvelgiama taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnį, skirtumas viršija 1 %. Atsižvelgiant į šio nagrinėjimo rezultatus, visų valstybių narių metinės 2017–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotos, pateiktos Sprendimo 2013/162/ES II priede, turėtų būti patikslintos, siekiant atsižvelgti į atnaujintus apskaitos duomenis (jie pateikti ir peržiūrėti pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 19 straipsnį 2016 m.). Toks patikslinimas turėtų būti atliktas taikant tokią pačią metodiką, kokia taikyta nustatant metines išmetamųjų dujų kiekio kvotas Sprendime 2013/162/ES; |
| --- | --- |

(4)

vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 525/2013 27 straipsniu ir naudodamasi pagal to reglamento 19 straipsnį peržiūrėtais ŠESD apskaitos duomenimis Komisija išnagrinėjo 2006 m. TKKK gairių taikymo ir naudojamų JTBKKK metodikų pakeitimų poveikį valstybių narių ŠESD apskaitos ataskaitoms. Daugelyje valstybių narių bendro išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, į kurį atsižvelgiama taikant Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnį, skirtumas viršija 1 %. Atsižvelgiant į šio nagrinėjimo rezultatus, visų valstybių narių metinės 2017–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotos, pateiktos Sprendimo 2013/162/ES II priede, turėtų būti patikslintos, siekiant atsižvelgti į atnaujintus apskaitos duomenis (jie pateikti ir peržiūrėti pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 19 straipsnį 2016 m.). Toks patikslinimas turėtų būti atliktas taikant tokią pačią metodiką, kokia taikyta nustatant metines išmetamųjų dujų kiekio kvotas Sprendime 2013/162/ES;

| (5) | tikslinamos turėtų būti tik metinės 2017–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotos, nes su 2013–2016 m. išmestomis šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis susijusios politikos ir priemonių valstybės narės keisti nebegali. Tačiau, siekiant aiškumo, visas Sprendimo 2013/162/ES II priedas turėtų būti pakeistas, nekeičiant metinių 2013–2016 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotų; |
| --- | --- |

(5)

tikslinamos turėtų būti tik metinės 2017–2020 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotos, nes su 2013–2016 m. išmestomis šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis susijusios politikos ir priemonių valstybės narės keisti nebegali. Tačiau, siekiant aiškumo, visas Sprendimo 2013/162/ES II priedas turėtų būti pakeistas, nekeičiant metinių 2013–2016 m. laikotarpio išmetamųjų dujų kiekio kvotų;

| (6) | Sprendimo 2013/162/ES 2 straipsnyje daroma nuoroda į visuotinio atšilimo potencialo vertes iš 4-osios TKKK vertinimo ataskaitos, priimtos JTBKKK šalių konferencijos Sprendimu 15/CP.17. Tačiau JTBKKK šalių konferencija priėmė naują Sprendimą 24/CP.19, kuriuo atšaukiamas Sprendimas 15/CP.17 ir patvirtinamos 4-ojoje TKKK vertinimo ataskaitoje pateiktos vertės. Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 666/2014 7 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės ir Komisija, pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnio 1–5 dalis rengdamos ir teikdamos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitas, turi naudoti Sprendimo 24/CP.19 III priede nurodytas visuotinio atšilimo potencialo vertes. Siekiant aiškumo, nuoroda į Sprendimą 15/CP.17, pateikta Sprendimo 2013/162/ES 2 straipsnyje, turėtų būti pakeista nuoroda į Sprendimą 24/CP.19; |
| --- | --- |

(6)

Sprendimo 2013/162/ES 2 straipsnyje daroma nuoroda į visuotinio atšilimo potencialo vertes iš 4-osios TKKK vertinimo ataskaitos, priimtos JTBKKK šalių konferencijos Sprendimu 15/CP.17. Tačiau JTBKKK šalių konferencija priėmė naują Sprendimą 24/CP.19, kuriuo atšaukiamas Sprendimas 15/CP.17 ir patvirtinamos 4-ojoje TKKK vertinimo ataskaitoje pateiktos vertės. Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 666/2014 7 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės ir Komisija, pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnio 1–5 dalis rengdamos ir teikdamos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ataskaitas, turi naudoti Sprendimo 24/CP.19 III priede nurodytas visuotinio atšilimo potencialo vertes. Siekiant aiškumo, nuoroda į Sprendimą 15/CP.17, pateikta Sprendimo 2013/162/ES 2 straipsnyje, turėtų būti pakeista nuoroda į Sprendimą 24/CP.19;

| (7) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2013/162/ES iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 2 straipsnyje formuluotė „Sprendimu 15/CP.17“ pakeičiama formuluote „Sprendimu 24/CP.19“; |
| --- | --- |

1.

2 straipsnyje formuluotė „Sprendimu 15/CP.17“ pakeičiama formuluote „Sprendimu 24/CP.19“;

| 2. | II priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu. |
| --- | --- |

2.

II priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugpjūčio 10 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 140, 2009 6 5, p. 136.

1

(2)  
  2013 m. kovo 26 d. Komisijos sprendimas 2013/162/ES dėl valstybių narių metinių išmetamų dujų kiekio kvotų 2013–2020 m. laikotarpiu nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB (OL L 90, 2013 3 28, p. 106).

2

(3)  
  2014 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 666/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 525/2013 nustatomi esminiai Sąjungos apskaitos sistemos reikalavimai ir atsižvelgiama į visuotinio atšilimo potencialo pokyčius ir tarptautiniu mastu sutartų apskaitos ataskaitų rengimo gairių pakeitimus (OL L 179, 2014 6 19, p. 26).

3

(4)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).

4

---

PRIEDAS

„II PRIEDAS

Valstybių narių metinės 2013–2020 m. laikotarpio išmetamų dujų kiekio kvotos, apskaičiuotos taikant visuotinio atšilimo potencialo vertes iš ketvirtosios Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaitos

| Valstybė narė | Metinė išmetamų dujų kiekio kvota
  (anglies dioksido ekvivalento tonomis) |
| --- | --- |
| 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Belgija | 82 376 327 | 80 774 027 | 79 171 726 | 77 569 425 | 76 190 376 | 74 703 759 | 73 217 143 | 71 730 526 |
| Bulgarija | 28 661 817 | 28 897 235 | 29 132 652 | 29 368 070 | 27 481 112 | 27 670 637 | 27 860 163 | 28 049 688 |
| Čekija | 65 452 506 | 66 137 845 | 66 823 185 | 67 508 524 | 67 971 770 | 68 581 207 | 69 190 644 | 69 800 080 |
| Danija | 36 829 163 | 35 925 171 | 35 021 179 | 34 117 187 | 34 775 642 | 33 871 444 | 32 967 246 | 32 063 048 |
| Vokietija | 495 725 112 | 488 602 056 | 481 479 000 | 474 355 944 | 453 842 854 | 446 270 289 | 438 697 724 | 431 125 160 |
| Estija | 6 296 988 | 6 321 312 | 6 345 636 | 6 369 960 | 5 928 965 | 5 960 550 | 5 992 135 | 6 023 720 |
| Airija | 47 226 256 | 46 089 109 | 44 951 963 | 43 814 816 | 41 194 830 | 40 110 780 | 39 026 731 | 37 942 682 |
| Graikija | 61 003 810 | 61 293 018 | 61 582 226 | 61 871 434 | 61 029 668 | 61 298 009 | 61 566 349 | 61 834 690 |
| Ispanija | 235 551 490 | 233 489 390 | 231 427 291 | 229 365 191 | 225 664 376 | 223 560 157 | 221 455 939 | 219 351 720 |
| Prancūzija | 408 762 813 | 403 877 606 | 398 580 044 | 393 282 481 | 371 789 603 | 366 284 473 | 360 779 342 | 355 274 211 |
| Kroatija | 21 196 005 | 21 358 410 | 21 520 815 | 21 683 221 | 20 147 020 | 20 330 287 | 20 513 553 | 20 696 819 |
| Italija | 317 768 849 | 315 628 134 | 313 487 419 | 311 346 703 | 307 153 729 | 304 562 057 | 301 970 385 | 299 378 714 |
| Kipras | 5 919 071 | 5 922 555 | 5 926 039 | 5 929 524 | 4 196 633 | 4 122 837 | 4 049 042 | 3 975 247 |
| Latvija | 9 279 248 | 9 370 072 | 9 460 897 | 9 551 721 | 9 747 135 | 9 834 273 | 9 921 411 | 10 008 549 |
| Lietuva | 17 153 997 | 17 437 556 | 17 721 116 | 18 004 675 | 18 033 267 | 18 327 321 | 18 621 376 | 18 915 430 |
| Liuksemburgas | 9 814 716 | 9 610 393 | 9 406 070 | 9 201 747 | 8 992 800 | 8 780 781 | 8 568 762 | 8 356 742 |
| Vengrija | 50 796 264 | 51 906 630 | 53 016 996 | 54 127 362 | 50 432 363 | 51 347 175 | 52 261 987 | 53 176 800 |
| Мalta | 1 168 514 | 1 166 788 | 1 165 061 | 1 163 334 | 1 174 524 | 1 173 666 | 1 172 808 | 1 171 950 |
| Nyderlandai | 125 086 859 | 122 775 394 | 120 463 928 | 118 152 462 | 116 032 216 | 113 763 728 | 111 495 240 | 109 226 752 |
| Austrija | 54 643 228 | 54 060 177 | 53 477 125 | 52 894 074 | 51 372 672 | 50 751 430 | 50 130 188 | 49 508 946 |
| Lenkija | 204 579 390 | 205 621 337 | 206 663 283 | 207 705 229 | 210 107 929 | 211 642 729 | 213 177 529 | 214 712 329 |
| Portugalija | 49 874 317 | 50 139 847 | 50 405 377 | 50 670 907 | 48 431 756 | 48 811 632 | 49 191 508 | 49 571 384 |
| Rumunija | 83 080 513 | 84 765 858 | 86 451 202 | 88 136 547 | 90 958 677 | 92 739 954 | 94 521 231 | 96 302 508 |
| Slovėnija | 12 278 677 | 12 309 309 | 12 339 941 | 12 370 573 | 12 161 170 | 12 196 719 | 12 232 267 | 12 267 816 |
| Slovakija | 25 877 815 | 26 203 808 | 26 529 801 | 26 855 793 | 26 759 746 | 27 028 129 | 27 296 513 | 27 564 896 |
| Suomija | 33 497 046 | 32 977 333 | 32 457 619 | 31 937 905 | 31 771 327 | 31 185 203 | 30 599 079 | 30 012 956 |
| Švedija | 43 386 459 | 42 715 001 | 42 043 544 | 41 372 087 | 39 377 620 | 38 772 710 | 38 167 800 | 37 562 890 |
| Jungtinė Karalystė | 358 980 526 | 354 455 751 | 349 930 975 | 345 406 200 | 360 630 247 | 357 464 952 | 354 299 657 | 351 134 362 |

Valstybė narė

Metinė išmetamų dujų kiekio kvota

(anglies dioksido ekvivalento tonomis)

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Belgija

82 376 327

80 774 027

79 171 726

77 569 425

76 190 376

74 703 759

73 217 143

71 730 526

Bulgarija

28 661 817

28 897 235

29 132 652

29 368 070

27 481 112

27 670 637

27 860 163

28 049 688

Čekija

65 452 506

66 137 845

66 823 185

67 508 524

67 971 770

68 581 207

69 190 644

69 800 080

Danija

36 829 163

35 925 171

35 021 179

34 117 187

34 775 642

33 871 444

32 967 246

32 063 048

Vokietija

495 725 112

488 602 056

481 479 000

474 355 944

453 842 854

446 270 289

438 697 724

431 125 160

Estija

6 296 988

6 321 312

6 345 636

6 369 960

5 928 965

5 960 550

5 992 135

6 023 720

Airija

47 226 256

46 089 109

44 951 963

43 814 816

41 194 830

40 110 780

39 026 731

37 942 682

Graikija

61 003 810

61 293 018

61 582 226

61 871 434

61 029 668

61 298 009

61 566 349

61 834 690

Ispanija

235 551 490

233 489 390

231 427 291

229 365 191

225 664 376

223 560 157

221 455 939

219 351 720

Prancūzija

408 762 813

403 877 606

398 580 044

393 282 481

371 789 603

366 284 473

360 779 342

355 274 211

Kroatija

21 196 005

21 358 410

21 520 815

21 683 221

20 147 020

20 330 287

20 513 553

20 696 819

Italija

317 768 849

315 628 134

313 487 419

311 346 703

307 153 729

304 562 057

301 970 385

299 378 714

Kipras

5 919 071

5 922 555

5 926 039

5 929 524

4 196 633

4 122 837

4 049 042

3 975 247

Latvija

9 279 248

9 370 072

9 460 897

9 551 721

9 747 135

9 834 273

9 921 411

10 008 549

Lietuva

17 153 997

17 437 556

17 721 116

18 004 675

18 033 267

18 327 321

18 621 376

18 915 430

Liuksemburgas

9 814 716

9 610 393

9 406 070

9 201 747

8 992 800

8 780 781

8 568 762

8 356 742

Vengrija

50 796 264

51 906 630

53 016 996

54 127 362

50 432 363

51 347 175

52 261 987

53 176 800

Мalta

1 168 514

1 166 788

1 165 061

1 163 334

1 174 524

1 173 666

1 172 808

1 171 950

Nyderlandai

125 086 859

122 775 394

120 463 928

118 152 462

116 032 216

113 763 728

111 495 240

109 226 752

Austrija

54 643 228

54 060 177

53 477 125

52 894 074

51 372 672

50 751 430

50 130 188

49 508 946

Lenkija

204 579 390

205 621 337

206 663 283

207 705 229

210 107 929

211 642 729

213 177 529

214 712 329

Portugalija

49 874 317

50 139 847

50 405 377

50 670 907

48 431 756

48 811 632

49 191 508

49 571 384

Rumunija

83 080 513

84 765 858

86 451 202

88 136 547

90 958 677

92 739 954

94 521 231

96 302 508

Slovėnija

12 278 677

12 309 309

12 339 941

12 370 573

12 161 170

12 196 719

12 232 267

12 267 816

Slovakija

25 877 815

26 203 808

26 529 801

26 855 793

26 759 746

27 028 129

27 296 513

27 564 896

Suomija

33 497 046

32 977 333

32 457 619

31 937 905

31 771 327

31 185 203

30 599 079

30 012 956

Švedija

43 386 459

42 715 001

42 043 544

41 372 087

39 377 620

38 772 710

38 167 800

37 562 890

Jungtinė Karalystė

358 980 526

354 455 751

349 930 975

345 406 200

360 630 247

357 464 952

354 299 657

351 134 362

---