# Eiropas Savienības L 211/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 211 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 17. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 211

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 17. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1475 (2017. gada 26. janvāris) par standartā EN 1304 noteikto māla dakstiņu ekspluatācijas īpašību klasificēšanu pēc to salizturības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1476 (2017. gada 11. augusts) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1477 (2017. gada 11. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1051/2009 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1478 (2017. gada 16. augusts), ar ko Regulas (EK) Nr. 1439/95 I pielikumu, Regulas (EK) Nr. 748/2008 III pielikumu un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 593/2013 III pielikumu groza attiecībā uz iestādi, kas ir pilnvarota izdot dokumentus un sertifikātus Argentīnā | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1479 (2017. gada 16. augusts), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240 groza attiecībā uz intervences krājumu realizāciju pārtikas izplatīšanas shēmā vistrūcīgāko personu atbalstam | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1480 (2017. gada 16. augusts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importam | 14 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1481 (2017. gada 14. augusts), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5589)

   (
  1
  ) | 46 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1475 (2017. gada 26. janvāris) par standartā EN 1304 noteikto māla dakstiņu ekspluatācijas īpašību klasificēšanu pēc to salizturības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011 (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1476 (2017. gada 11. augusts) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1477 (2017. gada 11. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1051/2009 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1478 (2017. gada 16. augusts), ar ko Regulas (EK) Nr. 1439/95 I pielikumu, Regulas (EK) Nr. 748/2008 III pielikumu un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 593/2013 III pielikumu groza attiecībā uz iestādi, kas ir pilnvarota izdot dokumentus un sertifikātus Argentīnā

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1479 (2017. gada 16. augusts), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240 groza attiecībā uz intervences krājumu realizāciju pārtikas izplatīšanas shēmā vistrūcīgāko personu atbalstam

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1480 (2017. gada 16. augusts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importam

14

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1481 (2017. gada 14. augusts), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5589)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5589)

1

46

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/2095 (2016. gada 26. septembris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2568/91 par olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas īpašībām un attiecīgajām analīzes metodēm ( OV L 326, 1.12.2016. ) | 58 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/2095 (2016. gada 26. septembris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2568/91 par olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas īpašībām un attiecīgajām analīzes metodēm ( OV L 326, 1.12.2016. )

( OV L 326, 1.12.2016. )

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 211/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/1475

(2017. gada 26. janvāris)

par standartā EN 1304 noteikto māla dakstiņu ekspluatācijas īpašību klasificēšanu pēc to salizturības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regulu (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (1), un jo īpaši tās 27. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ja Komisija nav noteikusi ekspluatācijas īpašību klases attiecībā uz būvizstrādājumu būtiskiem raksturlielumiem, tad saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 27. panta 2. punktu tās var noteikt Eiropas standartizācijas iestādes, taču tikai pamatojoties uz pārskatītu mandātu. |
| --- | --- |

(1)

Ja Komisija nav noteikusi ekspluatācijas īpašību klases attiecībā uz būvizstrādājumu būtiskiem raksturlielumiem, tad saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 27. panta 2. punktu tās var noteikt Eiropas standartizācijas iestādes, taču tikai pamatojoties uz pārskatītu mandātu.

| (2) | Eiropas izstrādājumu standarts EN 1304 “Māla dakstiņi un veidgabali jumtu segumiem” ir standarts, kas kopš 2005. gada ir saskaņots atbilstīgi Padomes Direktīvai 89/106/EEK (2). |
| --- | --- |

(2)

Eiropas izstrādājumu standarts EN 1304 “Māla dakstiņi un veidgabali jumtu segumiem” ir standarts, kas kopš 2005. gada ir saskaņots atbilstīgi Padomes Direktīvai 89/106/EEK (2).

| (3) | Attiecībā uz māla dakstiņiem, uz kuriem attiecas standarts EN 1304 un kuri paredzēti lietošanai ārpus telpām, minētā standarta jaunajā versijā ir iekļauta ekspluatācijas īpašību jauna klasifikācija pēc to salizturības. Šīs klasifikācijas pamatā ir saskaņotu novērtēšanas metožu pakāpeniska izstrāde, un tādējādi tas ir vēl viens solis ceļā uz konkrēto izstrādājumu iekšējā tirgus konsolidāciju. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz māla dakstiņiem, uz kuriem attiecas standarts EN 1304 un kuri paredzēti lietošanai ārpus telpām, minētā standarta jaunajā versijā ir iekļauta ekspluatācijas īpašību jauna klasifikācija pēc to salizturības. Šīs klasifikācijas pamatā ir saskaņotu novērtēšanas metožu pakāpeniska izstrāde, un tādējādi tas ir vēl viens solis ceļā uz konkrēto izstrādājumu iekšējā tirgus konsolidāciju.

| (4) | Attiecībā uz šo jauno klasifikāciju pārskatīts mandāts nav izdots. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz šo jauno klasifikāciju pārskatīts mandāts nav izdots.

| (5) | Tādēļ būtu jāizveido jauna klasifikācijas sistēma, kas izmantojama attiecībā uz izstrādājumiem, uz kuriem attiecas standarts EN 1304 un kuri paredzēti lietošanai ārpus telpām, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu jāizveido jauna klasifikācijas sistēma, kas izmantojama attiecībā uz izstrādājumiem, uz kuriem attiecas standarts EN 1304 un kuri paredzēti lietošanai ārpus telpām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lietošanai ārpus telpām paredzētu māla dakstiņu ekspluatācijas īpašības saistībā ar to būtisko raksturlielumu “salizturība” klasificē saskaņā ar klasifikācijas sistēmu, kas izklāstīta pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.

1

(2)  Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīva 89/106/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz būvizstrādājumiem (OV L 40, 11.2.1989., 12. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Attiecībā uz izstrādājumiem, uz kuriem attiecas standarts EN 1304 “Māla dakstiņi un veidgabali jumtu segumiem – izstrādājumu definīcijas un specifikācijas” un kuri paredzēti lietošanai ārpus telpām, ir noteikta jauna klasifikācija saistībā ar minēto izstrādājumu būtisko raksturlielumu “salizturība”.

| | 1. klase (150 cikli): vismaz 150 cikli. Ja pēc 150 cikliem nevienam no dakstiņiem nav konstatēts kāds no bojājumiem, kas uzskatāmi par nepieņemamiem atbilstīgi standartam EN 539-2:2013, 1. tabula. |
| --- | --- |

1. klase (150 cikli): vismaz 150 cikli. Ja pēc 150 cikliem nevienam no dakstiņiem nav konstatēts kāds no bojājumiem, kas uzskatāmi par nepieņemamiem atbilstīgi standartam EN 539-2:2013, 1. tabula.

| | 2. klase (90 cikli): 90—149 cikli. Ja pēc 90 cikliem nevienam no dakstiņiem nav konstatēts kāds no bojājumiem, kas uzskatāmi par nepieņemamiem atbilstīgi standartam EN 539-2:2013, 1. tabula. |
| --- | --- |

2. klase (90 cikli): 90—149 cikli. Ja pēc 90 cikliem nevienam no dakstiņiem nav konstatēts kāds no bojājumiem, kas uzskatāmi par nepieņemamiem atbilstīgi standartam EN 539-2:2013, 1. tabula.

| | 3. klase (30 cikli): 30—89 cikli. Ja pēc 30 cikliem nevienam no dakstiņiem nav konstatēts kāds no bojājumiem, kas uzskatāmi par nepieņemamiem atbilstīgi standartam EN 539-2:2013, 1. tabula. |
| --- | --- |

3. klase (30 cikli): 30—89 cikli. Ja pēc 30 cikliem nevienam no dakstiņiem nav konstatēts kāds no bojājumiem, kas uzskatāmi par nepieņemamiem atbilstīgi standartam EN 539-2:2013, 1. tabula.

---

| 17.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 211/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 211/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1476

(2017. gada 11. augusts)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, nepieciešams pieņemt noteikumus par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, nepieciešams pieņemt noteikumus par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 11. augustā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Stephen QUEST

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izstrādājums (tā dēvētā “LED zobārstniecības lampa”), kas izgatavots no dažādiem materiāliem, piemēram, stikla, plastmasas un dažādiem metāliem un ietver vairākas gaismas diodes (LED). Tas ir pievienots grozāmam statīvam. Šo grozāmo statīvu var piestiprināt vai nu pie zobārstniecības krēsla, vai arī, piemēram, pie zobārstniecības kabineta sienas vai griestiem.
  Tas ir paredzēts, lai izgaismotu mutes dobumu zobu ārstēšanas laikā. Izstarotās gaismas līmenis, krāsa un veids ir īpaši pielāgoti izmantošanai zobārstniecībā.
  Sk. attēlu (*1) | 9405 40 99 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 3.c) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 9405 , 9405 40 un 9405 40 99 formulējumu.
  Izstrādājuma klasificēšana pozīcijā 9018 pie medicīnas instrumentiem vai ierīcēm ir izslēgta, jo šajā pozīcijā neietilpst pilnīgu zobārstniecības iekārtu konkrēti priekšmeti (piemēram, bezēnu lampas), ja tie tiek uzrādīti atsevišķi; šie priekšmeti ir klasificējami to attiecīgajās pozīcijās (sk. arī Harmonizētās sistēmas (HS) skaidrojumus par pozīciju 9018 , II daļu, ii) punktu un II daļā norādīto izņēmumu).
  Izstrādājumam ir tādas pašas īpašības un dizains kā elektriskajai lampai / apgaismes piederumam, kas uzskaitīti pozīcijā 9405 , kurā ietver specializētas elektriskās lampas un apgaismes piederumus, kas var būt veidoti no jebkāda materiāla un izmantot jebkādu gaismas avotu (sk. arī HS skaidrojumus par pozīciju 9405 , I daļu).
  Tādējādi šis izstrādājums, kas sastāv no dažādiem materiāliem, no kuriem neviens tam nepiešķir tā pamatīpašības, ir klasificējams ar KN kodu 9405 40 99 pie citādām elektriskajām lampām un apgaismes piederumiem, kas veidoti no materiāliem, kas nav plastmasa. |

Preču apraksts

Klasifikācija (KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Izstrādājums (tā dēvētā “LED zobārstniecības lampa”), kas izgatavots no dažādiem materiāliem, piemēram, stikla, plastmasas un dažādiem metāliem un ietver vairākas gaismas diodes (LED). Tas ir pievienots grozāmam statīvam. Šo grozāmo statīvu var piestiprināt vai nu pie zobārstniecības krēsla, vai arī, piemēram, pie zobārstniecības kabineta sienas vai griestiem.

Tas ir paredzēts, lai izgaismotu mutes dobumu zobu ārstēšanas laikā. Izstarotās gaismas līmenis, krāsa un veids ir īpaši pielāgoti izmantošanai zobārstniecībā.

Sk. attēlu (*1)

9405 40 99

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 3.c) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 9405 , 9405 40 un 9405 40 99 formulējumu.

Izstrādājuma klasificēšana pozīcijā 9018 pie medicīnas instrumentiem vai ierīcēm ir izslēgta, jo šajā pozīcijā neietilpst pilnīgu zobārstniecības iekārtu konkrēti priekšmeti (piemēram, bezēnu lampas), ja tie tiek uzrādīti atsevišķi; šie priekšmeti ir klasificējami to attiecīgajās pozīcijās (sk. arī Harmonizētās sistēmas (HS) skaidrojumus par pozīciju 9018 , II daļu, ii) punktu un II daļā norādīto izņēmumu).

Izstrādājumam ir tādas pašas īpašības un dizains kā elektriskajai lampai / apgaismes piederumam, kas uzskaitīti pozīcijā 9405 , kurā ietver specializētas elektriskās lampas un apgaismes piederumus, kas var būt veidoti no jebkāda materiāla un izmantot jebkādu gaismas avotu (sk. arī HS skaidrojumus par pozīciju 9405 , I daļu).

Tādējādi šis izstrādājums, kas sastāv no dažādiem materiāliem, no kuriem neviens tam nepiešķir tā pamatīpašības, ir klasificējams ar KN kodu 9405 40 99 pie citādām elektriskajām lampām un apgaismes piederumiem, kas veidoti no materiāliem, kas nav plastmasa.

Image 1

---

(*1)  Attēls pievienots tikai informācijai.

---

| 17.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 211/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 211/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1477

(2017. gada 11. augusts),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1051/2009 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | ar Regulu (EK) Nr. 1051/2009 (2) Komisija klasificēja jaunu četrriteņu transportlīdzekli, kas aprakstīts minētās regulas pielikuma tabulas 2. punkta pirmajā ailē, ar KN kodu 8701 90 90. |
| --- | --- |

(1)

ar Regulu (EK) Nr. 1051/2009 (2) Komisija klasificēja jaunu četrriteņu transportlīdzekli, kas aprakstīts minētās regulas pielikuma tabulas 2. punkta pirmajā ailē, ar KN kodu 8701 90 90.

| (2) | Lietā C-91/15 Kawasaki (3) Tiesa lēma, ka Regulas (EK) Nr. 1051/2009 pielikuma tabulas 2. punkts nav spēkā, ciktāl tas klasificē attiecīgo transportlīdzekli apakšpozīcijā 8701 90 90 kombinētajā nomenklatūrā, kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (4) I pielikumā, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 948/2009 (5), nevis minētās kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijās 8701 90 11 līdz 8701 90 39. |
| --- | --- |

(2)

Lietā C-91/15 Kawasaki (3) Tiesa lēma, ka Regulas (EK) Nr. 1051/2009 pielikuma tabulas 2. punkts nav spēkā, ciktāl tas klasificē attiecīgo transportlīdzekli apakšpozīcijā 8701 90 90 kombinētajā nomenklatūrā, kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (4) I pielikumā, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 948/2009 (5), nevis minētās kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijās 8701 90 11 līdz 8701 90 39.

| (3) | Juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi svītrot noteikumus, kas vairs nav piemērojami Savienības tiesību sistēmā. Tāpēc noteikums, kas atzīts par spēkā neesošu, būtu jāsvītro, lai novērstu iespējamas atšķirības atsevišķu transportlīdzekļu tarifu klasifikācijā un nodrošinātu vienotu kombinētās nomenklatūras piemērošanu Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi svītrot noteikumus, kas vairs nav piemērojami Savienības tiesību sistēmā. Tāpēc noteikums, kas atzīts par spēkā neesošu, būtu jāsvītro, lai novērstu iespējamas atšķirības atsevišķu transportlīdzekļu tarifu klasifikācijā un nodrošinātu vienotu kombinētās nomenklatūras piemērošanu Savienībā.

| (4) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1051/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1051/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1051/2009 pielikuma tabulas 2. punktu svītro.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 11. augustā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Stephen QUEST

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 1051/2009 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (OV L 290, 6.11.2009., 56. lpp.).

2

(3)  Tiesas 2016. gada 22. septembra spriedums, Kawasaki Motors Europe, C-91/15, ECLI:EU:C:2016:716.

3

Kawasaki Motors Europe

(4)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2009. gada 30. septembra Regula (EK) Nr. 948/2009, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 287, 31.10.2009., 1. lpp.)

5

---

| 17.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 211/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1478

(2017. gada 16. augusts),

ar ko Regulas (EK) Nr. 1439/95 I pielikumu, Regulas (EK) Nr. 748/2008 III pielikumu un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 593/2013 III pielikumu groza attiecībā uz iestādi, kas ir pilnvarota izdot dokumentus un sertifikātus Argentīnā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par koncesiju īstenošanu, kas iekļautas sarakstā CXL, kas izveidots GATT XXIV.6 sarunu nobeigumā (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (2),

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 1439/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EEK) Nr. 3013/89 piemērošanai attiecībā uz produktu importu un eksportu aitas gaļas un kazas gaļas nozarē (3), un jo īpaši tās 12. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 30. jūlija Regulu (EK) Nr. 748/2008, ar ko atver un paredz pārvaldīt importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 0206 29 91 (4), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 21. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 593/2013, ar ko atver tarifu kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un ar ko nosaka šo kvotu pārvaldību (5), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1439/95 I pielikumā sniegts to eksportētājvalstu iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas izdot izcelsmes dokumentus. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1439/95 I pielikumā sniegts to eksportētājvalstu iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas izdot izcelsmes dokumentus.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 748/2008 III pielikumā sniegts to Argentīnas iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas izdot autentiskuma sertifikātus. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 748/2008 III pielikumā sniegts to Argentīnas iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas izdot autentiskuma sertifikātus.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 593/2013 III pielikumā sniegts to eksportētājvalstu iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas izdot autentiskuma sertifikātus. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 593/2013 III pielikumā sniegts to eksportētājvalstu iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas izdot autentiskuma sertifikātus.

| (4) | Argentīna ir paziņojusi Komisijai, ka jaunā iestāde, kas ir pilnvarota izdot izcelsmes dokumentus un autentiskuma sertifikātus par Argentīnas izcelsmes liellopu, aitas un kazas gaļu, no 2017. gada 26. jūnija ir Lauksaimniecības ministrija. Tāpēc ir lietderīgi šo regulu piemērot no minētā datuma. |
| --- | --- |

(4)

Argentīna ir paziņojusi Komisijai, ka jaunā iestāde, kas ir pilnvarota izdot izcelsmes dokumentus un autentiskuma sertifikātus par Argentīnas izcelsmes liellopu, aitas un kazas gaļu, no 2017. gada 26. jūnija ir Lauksaimniecības ministrija. Tāpēc ir lietderīgi šo regulu piemērot no minētā datuma.

| (5) | Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1439/95 I pielikums, Regulas (EK) Nr. 748/2008 III pielikums un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 593/2013 III pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regulas (EK) Nr. 1439/95 I pielikums, Regulas (EK) Nr. 748/2008 III pielikums un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 593/2013 III pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1439/95 I pielikuma 1. ierakstu aizstāj ar šādu:

| “1. | Argentīna: Ministerio de Agroindustria”. |
| --- | --- |

“1.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 748/2008 III pielikumu aizstāj ar šādu:

“III PIELIKUMS

To Argentīnas iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas izdot autentiskuma sertifikātus

Argentīna: Ministerio de Agroindustria:

par plāno diafragmu, kuras izcelsmes valsts ir Argentīna, kā norādīts 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā.

3. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 593/2013 III pielikuma pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

| “— | MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA:
  attiecībā uz Argentīnas izcelsmes gaļu:






  a) | kas atbilst definīcijai 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

“—

MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA:

attiecībā uz Argentīnas izcelsmes gaļu:

a)

kas atbilst definīcijai 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

| b) | kas atbilst definīcijai 2. panta a) punktā.” |
| --- | --- |

b)

kas atbilst definīcijai 2. panta a) punktā.”

4. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2017. gada 26. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

2

(3)  
  OV L 143, 27.6.1995., 7. lpp.

3

(4)  
  OV L 202, 31.7.2008., 28. lpp.

4

(5)  
  OV L 170, 22.6.2013., 32. lpp.

5

---

| 17.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 211/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 211/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1479

(2017. gada 16. augusts),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240 groza attiecībā uz intervences krājumu realizāciju pārtikas izplatīšanas shēmā vistrūcīgāko personu atbalstam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 20. panta i) punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. panta 2. punktu produktus, kas iepirkti valsts intervencē (“intervences produkti”), var realizēt, darot tos pieejamus pārtikas izplatīšanas shēmā vistrūcīgāko personu atbalstam Savienībā (“shēma”), kā tas izklāstīts attiecīgajos Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. panta 2. punktu produktus, kas iepirkti valsts intervencē (“intervences produkti”), var realizēt, darot tos pieejamus pārtikas izplatīšanas shēmā vistrūcīgāko personu atbalstam Savienībā (“shēma”), kā tas izklāstīts attiecīgajos Savienības tiesību aktos.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 223/2014 (2) 23. panta 4. punkts nosaka, ka pārtiku, ko paredzēts izplatīt vistrūcīgākajām personām Savienībā, var iegūt, izmantojot, apstrādājot vai pārdodot intervences produktus, ja vien tas ir ekonomiski vislabākais variants un nesamērīgi nekavē pārtikas produktu piegādi. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 223/2014 (2) 23. panta 4. punkts nosaka, ka pārtiku, ko paredzēts izplatīt vistrūcīgākajām personām Savienībā, var iegūt, izmantojot, apstrādājot vai pārdodot intervences produktus, ja vien tas ir ekonomiski vislabākais variants un nesamērīgi nekavē pārtikas produktu piegādi.

| (3) | Lai gan Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/1238 (3) ir iekļauti noteikumi par nodrošinājuma iemaksāšanu, iesniedzot piedāvājumu vai konkursa piedāvājumu intervences produktu realizācijai saskaņā ar shēmu, Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/1240 (4) nav iekļauti sīki izstrādāti noteikumi par procedūrām, kas saistītas ar produktiem, kuri darīti pieejami izmantošanai shēmā. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/1238 (3) ir iekļauti noteikumi par nodrošinājuma iemaksāšanu, iesniedzot piedāvājumu vai konkursa piedāvājumu intervences produktu realizācijai saskaņā ar shēmu, Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/1240 (4) nav iekļauti sīki izstrādāti noteikumi par procedūrām, kas saistītas ar produktiem, kuri darīti pieejami izmantošanai shēmā.

| (4) | Ja intervences produkti ir pieejami un dominējošie tirgus apstākļi ir labvēlīgi šādu produktu realizācijai, Komisijai vajadzētu būt iespējai nolemt minētos produktus darīt pieejamus izmantošanai shēmā. Šim nolūkam Komisijai būtu jānosaka daudzums, kāds ir darāms pieejams, un dalībvalstīm, kas vēlas saņemt daļu no daudzuma, kurš darīts pieejams, būtu jāiesniedz pieprasījums. |
| --- | --- |

(4)

Ja intervences produkti ir pieejami un dominējošie tirgus apstākļi ir labvēlīgi šādu produktu realizācijai, Komisijai vajadzētu būt iespējai nolemt minētos produktus darīt pieejamus izmantošanai shēmā. Šim nolūkam Komisijai būtu jānosaka daudzums, kāds ir darāms pieejams, un dalībvalstīm, kas vēlas saņemt daļu no daudzuma, kurš darīts pieejams, būtu jāiesniedz pieprasījums.

| (5) | Ja kopējais pieprasītais daudzums pārsniedz kopējo pieejamo daudzumu, produkti būtu jāpiešķir proporcionāli pieprasītajam daudzumam. Pieejamās partijas pēc tam starp dalībvalstīm būtu jāsadala saskaņā ar Komisijas noteiktiem kritērijiem, ņemot vērā produktu atrašanās vietu. |
| --- | --- |

(5)

Ja kopējais pieprasītais daudzums pārsniedz kopējo pieejamo daudzumu, produkti būtu jāpiešķir proporcionāli pieprasītajam daudzumam. Pieejamās partijas pēc tam starp dalībvalstīm būtu jāsadala saskaņā ar Komisijas noteiktiem kritērijiem, ņemot vērā produktu atrašanās vietu.

| (6) | Tā kā intervences produkti var būt atšķirīgi un tiem var būt dažādas īpašības, vispiemērotākais un efektīvākais realizācijas veids izmantošanai shēmā var atšķirties. Tāpēc ir jāparedz attiecīgi procedūras noteikumi, tostarp konkrēti termiņi. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā intervences produkti var būt atšķirīgi un tiem var būt dažādas īpašības, vispiemērotākais un efektīvākais realizācijas veids izmantošanai shēmā var atšķirties. Tāpēc ir jāparedz attiecīgi procedūras noteikumi, tostarp konkrēti termiņi.

| (7) | Papildus intervences produktu izmantošanai vai apstrādei, iespējams efektīvs risinājums ir to pārdošana, izmantojot to dalībvalstu organizētu konkursa procedūru, kurām ir piešķirta daļa no daudzuma, kas darīts pieejams izmantošanai shēmā. Būtu jāparedz īpaši noteikumi pārdošanai, izmantojot šādas konkursa procedūras. Lai novērstu attiecīgo tirgu traucējumu risku, ko rada pārdošana, izmantojot konkursa procedūras, ir lietderīgi noteikt minimālo cenu, par kuru zemākas cenas piedāvājumus nepieņem. |
| --- | --- |

(7)

Papildus intervences produktu izmantošanai vai apstrādei, iespējams efektīvs risinājums ir to pārdošana, izmantojot to dalībvalstu organizētu konkursa procedūru, kurām ir piešķirta daļa no daudzuma, kas darīts pieejams izmantošanai shēmā. Būtu jāparedz īpaši noteikumi pārdošanai, izmantojot šādas konkursa procedūras. Lai novērstu attiecīgo tirgu traucējumu risku, ko rada pārdošana, izmantojot konkursa procedūras, ir lietderīgi noteikt minimālo cenu, par kuru zemākas cenas piedāvājumus nepieņem.

| (8) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2016/1240 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2016/1240 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240 groza šādi:

| 1) | regulas II sadaļā pievieno šādu IV nodaļu:


  “IV NODAĻA



  Intervences produktu realizācija pārtikas izplatīšanas shēmā vistrūcīgāko personu atbalstam Savienībā





  38.a pants
  Intervences produktu pieejamības nodrošināšana izmantošanai shēmā

  1.   Komisija ar īstenošanas regulu, kas pieņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 229. panta 2. punktā minēto procedūru, intervences produktus var darīt pieejamus izmantošanai minētās regulas 16. panta 2. punktā minētajā pārtikas izplatīšanas shēmā vistrūcīgāko personu atbalstam Savienībā (“shēma”).


  2.   Šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas regulā jo īpaši iekļauj šādu informāciju:






  a) | to produktu veidu un daudzumu, kas darīti pieejami izmantošanai shēmā; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas II sadaļā pievieno šādu IV nodaļu:

“IV NODAĻA

Intervences produktu realizācija pārtikas izplatīšanas shēmā vistrūcīgāko personu atbalstam Savienībā

38.a pants

Intervences produktu pieejamības nodrošināšana izmantošanai shēmā

1.   Komisija ar īstenošanas regulu, kas pieņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 229. panta 2. punktā minēto procedūru, intervences produktus var darīt pieejamus izmantošanai minētās regulas 16. panta 2. punktā minētajā pārtikas izplatīšanas shēmā vistrūcīgāko personu atbalstam Savienībā (“shēma”).

2.   Šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas regulā jo īpaši iekļauj šādu informāciju:

a)

to produktu veidu un daudzumu, kas darīti pieejami izmantošanai shēmā;

| b) | to produktu atrašanās vietu, kas darīti pieejami izmantošanai shēmā, un, ņemot vērā minēto atrašanās vietu, kritērijus pieejamo partiju sadalīšanai starp attiecīgajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

to produktu atrašanās vietu, kas darīti pieejami izmantošanai shēmā, un, ņemot vērā minēto atrašanās vietu, kritērijus pieejamo partiju sadalīšanai starp attiecīgajām dalībvalstīm;

| c) | veidu, kādā produkti ir realizējami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 223/2014 (*1) 23. panta 4. punkta otro daļu (tieša izmantošana, apstrāde vai pārdošana), lai tos darītu pieejamus izmantošanai shēmā tādā veidā, kas ir ekonomiski vislabākais variants, ņemot vērā šo produktu īpašības un raksturojumu; |
| --- | --- |

c)

veidu, kādā produkti ir realizējami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 223/2014 (*1) 23. panta 4. punkta otro daļu (tieša izmantošana, apstrāde vai pārdošana), lai tos darītu pieejamus izmantošanai shēmā tādā veidā, kas ir ekonomiski vislabākais variants, ņemot vērā šo produktu īpašības un raksturojumu;

| d) | ja produktus paredzēts pārdot saskaņā ar šīs regulas 38.b pantu, nodrošinājuma iemaksas lielumu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/1238 4. panta a) punktu un produktu zemāko pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

d)

ja produktus paredzēts pārdot saskaņā ar šīs regulas 38.b pantu, nodrošinājuma iemaksas lielumu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/1238 4. panta a) punktu un produktu zemāko pārdošanas cenu.

3.   Dalībvalstis, kas ir ieinteresētas saņemt daļu 2. panta a) punktā minētā daudzuma vai to visu, 10 darbdienu laikā pēc 1. punktā minētās īstenošanas regulas publicēšanas iesniedz Komisijai pieprasījumu. Minētajā pieprasījumā norāda pieprasītā produkta veidu un daudzumu (izteiktu tonnās). Dalībvalsts pieprasītais daudzums nepārsniedz daudzumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā.

4.   Komisija 20 darbdienu laikā pēc 1. punktā minētās īstenošanas regulas publicēšanas, nepiemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 229. panta 2. vai 3. punktā minēto procedūru, pieņem īstenošanas regulu, ar ko tā:

| a) | piešķir noteiktu daudzumu katrai dalībvalstij, kas iesniedza pieprasījumu; |
| --- | --- |

a)

piešķir noteiktu daudzumu katrai dalībvalstij, kas iesniedza pieprasījumu;

| b) | precizē to pieejamo partiju atrašanās vietu, kas sadalītas attiecīgajām dalībvalstīm saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

b)

precizē to pieejamo partiju atrašanās vietu, kas sadalītas attiecīgajām dalībvalstīm saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem.

Ja kopējais dalībvalstu pieprasītais daudzums pārsniedz šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto daudzumu, šā punkta pirmās daļas a) apakšpunkta piemērošanas nolūkā attiecīgajām dalībvalstīm piešķir tādu daudzumu, kas ir proporcionāls pieprasītajam.

5.   Ja dalībvalstij piešķirtais daudzums ir par 50 % mazāks nekā pieprasītais daudzums, dalībvalsts var atteikties no tai piešķirtā daudzuma, par savu lēmumu 10 darbdienu laikā pēc tās īstenošanas regulas publicēšanas, ar kuru minētie produkti tika piešķirti, informējot Komisiju. Minētie produkti tad vairs nav pieejami izmantošanai shēmā saskaņā ar konkrēto īstenošanas regulu.

38.b pants

To intervences produktu pārdošana, kas darīti pieejami izmantošanai shēmā

1.   Ja 38.a panta 1. punktā minētā īstenošanas regula paredz, ka produkti, kas darīti pieejami izmantošanai shēmā, ir jārealizē pārdodot, piemēro šā panta 2.–7. punktu.

2.   Tās dalībvalsts maksājumu aģentūra, kurai ir piešķirti produkti saskaņā ar 38.a panta 4. punktu, 40 darbdienu laikā pēc tās īstenošanas regulas publicēšanas, ar kuru produkti tika piešķirti, sāk konkursa procedūru šo produktu pārdošanai.

Ja dalībvalstij ir piešķirti produkti, kurus glabā citas dalībvalsts maksājumu aģentūra, tad maksājumu aģentūra, kas glabā produktus, 10 darbdienu laikā pēc tās īstenošanas regulas publicēšanas, ar kuru produkti tika piešķirti, sniedz maksājumu aģentūrai, kas produktus pārdod, informāciju, kas minēta 29. panta 2. punkta d)–g) apakšpunktā.

3.   Ja tās dalībvalsts maksājumu aģentūra, kurai ir piešķirti produkti, ko glabā citas dalībvalsts maksājumu aģentūra, pārdod visus minētos produktus vai to daļu, maksājumu aģentūra, kura produktus pārdod, maksā maksājumu aģentūrai, kas minētos produktus glabā, šo produktu uzskaites vērtību, kura minēta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. panta 2. punktā. Minēto maksājumu veic četru darbdienu laikā pēc maksājuma saņemšanas no tirgus dalībnieka apjomā, kas atbilst tā konkursa piedāvājumam. Maksājumu aģentūra, kas produktus glabā, piecu darbdienu laikā pēc maksājuma saņemšanas no maksājumu aģentūras, kura produktus pārdod, izdod šīs regulas 37. pantā minēto izņemšanas rīkojumu.

4.   Maksājumu aģentūra, kas produktus pārdod, 10 darbdienu laikā pēc maksājuma saņemšanas no tirgus dalībnieka apjomā, kurš atbilst tā konkursa piedāvājumam, produktu pārdošanas cenas un uzskaites vērtības starpību, kas reizināta ar pārdoto daudzumu, pārskaita struktūrai, kurai Komisija veic maksājumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 223/2014. Pārskaitīto summu papildus darbības programmā jau pieejamajiem resursiem izmanto, lai finansētu vistrūcīgākajām personām paredzētās pārtikas iegādi un izplatīšanu.

5.   Administratīvos izdevumus, kas saistīti ar produktu pārdošanu, sedz maksājumu aģentūra, kura produktus pārdod.

6.   Deleģētās regulas (ES) 2016/1238 II nodaļu un šī regulas II sadaļas III nodaļu, izņemot šīs regulas 28. panta 2. punktu, 29. panta 2. punkta b) apakšpunktu, 30. panta 1. punkta a) un e) apakšpunktu, 31. pantu, 32. panta 2. punktu, 33. panta 2. punkta otro daļu un 36. pantu, piemēro konkursa procedūrai, ko saskaņā ar šā panta 2. punktu sāk maksājumu aģentūra. Šīs regulas 32. panta 1. punktu un 33. panta 3. punktu mutatis mutandis piemēro attiecīgajam dalībvalsts lēmumam. Šīs regulas 30. panta 1. punkta g) apakšpunkta piemērošanas nolūkā īstenošanas regulā par pārdošanas sākšanu paredzētais nodrošinājuma apjoms ir nodrošinājuma apjoms, kas paredzēts šīs regulas 38.a panta 1. punktā minētajā īstenošanas regulā.

7.   Ja visi dalībvalstij piešķirtie produkti vai to daļa nav pārdoti piecu mēnešu laikā no tās īstenošanas regulas publicēšanas, ar kuru produkti tika piešķirti, minētie produkti vairs nav pieejami saskaņā ar konkrēto īstenošanas regulu.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.).”;"

*1

| 2) | regulas 65. panta 1. punkta d) apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:






  “ii) | informācija, kas attiecas uz realizāciju pārtikas izplatīšanas shēmā vistrūcīgāko personu atbalstam, ieskaitot attiecīgo summu (pārdošanas cenas un uzskaites vērtības starpību) un brīdi, kurā minētā summa saskaņā ar šīs regulas 38.b panta 4. punktu tiek pārskaitīta struktūrai, kurai Komisija veic maksājumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 223/2014.” |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 65. panta 1. punkta d) apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:

“ii)

informācija, kas attiecas uz realizāciju pārtikas izplatīšanas shēmā vistrūcīgāko personu atbalstam, ieskaitot attiecīgo summu (pārdošanas cenas un uzskaites vērtības starpību) un brīdi, kurā minētā summa saskaņā ar šīs regulas 38.b panta 4. punktu tiek pārskaitīta struktūrai, kurai Komisija veic maksājumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 223/2014.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2016. gada 18. maija Deleģētā regula (ES) 2016/1238, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu (OV L 206, 30.7.2016., 15. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regula (ES) 2016/1240, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu (OV L 206, 30.7.2016., 71. lpp.).

4

---

| 17.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 211/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 211/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1480

(2017. gada 16. augusts),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 10. decembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Indijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes izstrādājumu no čuguna ar lamināro grafītu (pelēkais čuguns) vai čuguna ar lodveida grafītu (t. s. plastiskais čuguns) un to daļu (“čuguna izstrādājumi”) importu. |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Regulas (ES) 2016/1036 (“pamatregula”) 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 10. decembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Indijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes izstrādājumu no čuguna ar lamināro grafītu (pelēkais čuguns) vai čuguna ar lodveida grafītu (t. s. plastiskais čuguns) un to daļu (“čuguna izstrādājumi”) importu.

| (2) | Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (3) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2016. gada 31. oktobrī sūdzību iesniedza septiņi Savienības ražotāji, proti, Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd un Fundiciones de Odena SA (“sūdzības iesniedzēji”). Sūdzības iesniedzēji pārstāv vairāk nekā 40 % no čuguna izstrādājumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2016. gada 31. oktobrī sūdzību iesniedza septiņi Savienības ražotāji, proti, Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd un Fundiciones de Odena SA (“sūdzības iesniedzēji”). Sūdzības iesniedzēji pārstāv vairāk nekā 40 % no čuguna izstrādājumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

Fondatel Lecompte SA

Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd

Saint-Gobain PAM SA

Fonderies Dechaumont SA

Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG

Saint-Gobain Construction Products UK Ltd

Fundiciones de Odena SA

1.2.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (4) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un ĶTR un Indijas iestādes, kā arī zināmos importētājus, un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(4)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Turklāt Komisija par izmeklēšanas sākšanu īpaši informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un ĶTR un Indijas iestādes, kā arī zināmos importētājus, un aicināja tos piedalīties.

| (5) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

| (6) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē provizoriski izvēlējusies Indiju. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(6)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē provizoriski izvēlējusies Indiju. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

| (7) | Pēc izmeklēšanas sākšanas piezīmes iesniedza apvienība Free Castings Imports, kas pārstāv 19 importētājus (“nesaistīto importētāju apvienība”). Turklāt vairāki Indijas ražotāji eksportētāji, Indijas ražošanas nozare un Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCME”) iesniedza piezīmes pēc procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(7)

Pēc izmeklēšanas sākšanas piezīmes iesniedza apvienība Free Castings Imports, kas pārstāv 19 importētājus (“nesaistīto importētāju apvienība”). Turklāt vairāki Indijas ražotāji eksportētāji, Indijas ražošanas nozare un Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palāta (“CCCME”) iesniedza piezīmes pēc procedūras sākšanu.

Free Castings Imports

CCCME

| (8) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka sūdzībā ietverto prima facie pierādījumu līmenis nebija pietiekams, lai sāktu izmeklēšanu, jo tajā nebija sniegti pilnīgi un faktiski pierādījumi, kas pamatotu tajā ietvertos apgalvojumus, un netika sniegti dati par Ķīnas ražotāju eksportētāju ražošanas izmaksām un iekšzemes cenām. Tās apgalvoja, ka šie dati ir nepieciešami, lai sāktu izmeklēšanu pret valsti ar tirgus ekonomiku, piemēram, ĶTR. |
| --- | --- |

(8)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka sūdzībā ietverto prima facie pierādījumu līmenis nebija pietiekams, lai sāktu izmeklēšanu, jo tajā nebija sniegti pilnīgi un faktiski pierādījumi, kas pamatotu tajā ietvertos apgalvojumus, un netika sniegti dati par Ķīnas ražotāju eksportētāju ražošanas izmaksām un iekšzemes cenām. Tās apgalvoja, ka šie dati ir nepieciešami, lai sāktu izmeklēšanu pret valsti ar tirgus ekonomiku, piemēram, ĶTR.

prima facie

| (9) | Komisija veica sūdzības pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, secinot, ka prasības attiecībā uz izmeklēšanas sākšanu tika izpildītas, t. i., sūdzībā sniegto pierādījumu atbilstība un precizitāte bija pietiekama. Jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 5. panta 2. punktu sūdzība satur šādu informāciju, ja tā sūdzības iesniedzējam ir saprātīgi pieejama: piemēram, ziņojumus un publiski pieejamos statistikas datus. Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu sūdzībā ietvertā normālā vērtība, ko noteica, pamatojoties uz analogās valsts datiem, nodrošināja pietiekamus prima facie pierādījumus izmeklēšanas sākšanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(9)

Komisija veica sūdzības pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, secinot, ka prasības attiecībā uz izmeklēšanas sākšanu tika izpildītas, t. i., sūdzībā sniegto pierādījumu atbilstība un precizitāte bija pietiekama. Jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 5. panta 2. punktu sūdzība satur šādu informāciju, ja tā sūdzības iesniedzējam ir saprātīgi pieejama: piemēram, ziņojumus un publiski pieejamos statistikas datus. Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu sūdzībā ietvertā normālā vērtība, ko noteica, pamatojoties uz analogās valsts datiem, nodrošināja pietiekamus prima facie pierādījumus izmeklēšanas sākšanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

prima facie

| (10) | Komisija tādējādi secināja, ka sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija tādējādi secināja, ka sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.3.   Atlase

Atlase

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ražotājus eksportētājus, Savienības ražotājus un nesaistītos importētājus saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ražotājus eksportētājus, Savienības ražotājus un nesaistītos importētājus saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.3.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (12) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā, vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. |
| --- | --- |

(12)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā, vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību.

| (13) | Šajā izlasē bija trīs Savienības ražotāji: EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA un Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja 48 % Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma un pārdeva 43 % kopējā pārdošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. |
| --- | --- |

(13)

Šajā izlasē bija trīs Savienības ražotāji: EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA un Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāvēja 48 % Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma un pārdeva 43 % kopējā pārdošanas apjoma. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi.

EJ Picardie

Saint-Gobain PAM SA

Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG

| (14) | Sūdzības iesniedzēji iesniedza pieprasījumu iekļaut ceturto Savienības ražotāju (Fondatel Lecomte). Tā kā sūdzības iesniedzēji nepamatoja savu pieprasījumu, Komisija to noraidīja. |
| --- | --- |

(14)

Sūdzības iesniedzēji iesniedza pieprasījumu iekļaut ceturto Savienības ražotāju (Fondatel Lecomte). Tā kā sūdzības iesniedzēji nepamatoja savu pieprasījumu, Komisija to noraidīja.

Fondatel Lecomte

| (15) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ierosinātā izlase neprecīzi atspoguļo ražotāju ģeogrāfisko atrašanās vietu vai Savienības ražotāju nostāju attiecībā uz sūdzības iesniedzējiem. Ierosinātajā izlasē iekļāva vien sūdzības iesniedzējus un sūdzības atbalstītāju, neiekļaujot tajā Savienības ražotājus dalībvalstīs, kuras visvairāk skāris iespējamais imports par dempinga cenām no ĶTR, vai Savienības ražotājus no Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm. |
| --- | --- |

(15)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ierosinātā izlase neprecīzi atspoguļo ražotāju ģeogrāfisko atrašanās vietu vai Savienības ražotāju nostāju attiecībā uz sūdzības iesniedzējiem. Ierosinātajā izlasē iekļāva vien sūdzības iesniedzējus un sūdzības atbalstītāju, neiekļaujot tajā Savienības ražotājus dalībvalstīs, kuras visvairāk skāris iespējamais imports par dempinga cenām no ĶTR, vai Savienības ražotājus no Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm.

| (16) | Komisija norādīja, ka izlasē iekļauti lielākie attiecīgā ražojuma tirgi un lielākie ražotāji ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma ziņā Savienības tirgū, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. |
| --- | --- |

(16)

Komisija norādīja, ka izlasē iekļauti lielākie attiecīgā ražojuma tirgi un lielākie ražotāji ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma ziņā Savienības tirgū, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt.

| (17) | Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlase nav reprezentatīva, jo tajā iekļauti uzņēmumi, kas paši ir, iespējams, par dempinga cenām pārdotā ražojuma importētāji. |
| --- | --- |

(17)

Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlase nav reprezentatīva, jo tajā iekļauti uzņēmumi, kas paši ir, iespējams, par dempinga cenām pārdotā ražojuma importētāji.

| (18) | Komisija norādīja, ka patiešām viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, lai papildinātu savu ražojuma klāstu, importē attiecīgo ražojumu. Komisija konstatēja, ka importētais daudzums ir ievērojami mazāks par šā uzņēmuma saražoto daudzumu, jo tas veido mazāk par 15 % no tā kopējā pārdošanas apjoma Savienībā, un tāpēc uzskatīja, ka izlasē iekļautais Savienības ražotājs ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(18)

Komisija norādīja, ka patiešām viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, lai papildinātu savu ražojuma klāstu, importē attiecīgo ražojumu. Komisija konstatēja, ka importētais daudzums ir ievērojami mazāks par šā uzņēmuma saražoto daudzumu, jo tas veido mazāk par 15 % no tā kopējā pārdošanas apjoma Savienībā, un tāpēc uzskatīja, ka izlasē iekļautais Savienības ražotājs ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīvs.

| (19) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprināja, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija apstiprināja, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

1.3.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (20) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(20)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītos importētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (21) | Divdesmit astoņi importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim nesaistītajiem importētājiem, kuriem ir lielākie importa apjomi Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem importētājiem notika apspriešanās par izlases veidošanu. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(21)

Divdesmit astoņi importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim nesaistītajiem importētājiem, kuriem ir lielākie importa apjomi Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem importētājiem notika apspriešanās par izlases veidošanu. Piezīmes netika saņemtas.

1.3.3.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (22) | Lai lemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus ražotājus eksportētājus ĶTR sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(22)

Lai lemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus ražotājus eksportētājus ĶTR sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (23) | Astoņdesmit viens ražotājs eksportētājs ĶTR sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija konstatēja septiņdesmit astoņus ražotājus eksportētājus/ražotāju eksportētāju grupas, kas iekļaujamas izlasē. Trīs ražotāji neziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz ES izmeklēšanas periodā, tāpēc uzskatāms, ka tie nav iekļaujami izlasē. Komisija izveidoja provizorisku izlasi no trim ražotājiem, kas sadarbojās, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm notika apspriešanās par izveidoto izlasi. Dažas ieinteresētās personas aicināja Komisiju paplašināt izlasi, lai uzlabotu tās reprezentativitāti. Komisija ņēma vērā šīs piezīmes. Galīgajā izlasē bija iekļauti pieci lielākie ražotāji eksportētāji uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā pauda atbalstu galīgajai izlasei. |
| --- | --- |

(23)

Astoņdesmit viens ražotājs eksportētājs ĶTR sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija konstatēja septiņdesmit astoņus ražotājus eksportētājus/ražotāju eksportētāju grupas, kas iekļaujamas izlasē. Trīs ražotāji neziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz ES izmeklēšanas periodā, tāpēc uzskatāms, ka tie nav iekļaujami izlasē. Komisija izveidoja provizorisku izlasi no trim ražotājiem, kas sadarbojās, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm notika apspriešanās par izveidoto izlasi. Dažas ieinteresētās personas aicināja Komisiju paplašināt izlasi, lai uzlabotu tās reprezentativitāti. Komisija ņēma vērā šīs piezīmes. Galīgajā izlasē bija iekļauti pieci lielākie ražotāji eksportētāji uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecība Eiropas Savienībā pauda atbalstu galīgajai izlasei.

1.3.4.   Indijas ražotāju eksportētāju atlase

Indijas ražotāju eksportētāju atlase

| (24) | Lai lemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus ražotājus eksportētājus Indijā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indijas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(24)

Lai lemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus ražotājus eksportētājus Indijā sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indijas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (25) | Divdesmit divi ražotāji eksportētāj Indijā sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija konstatēja 21 ražotāju eksportētāju/ražotāju eksportētāju grupu, kas iekļaujama izlasē. Viens ražotājs neziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz ES izmeklēšanas periodā, tāpēc uzskatāms, ka tas nav iekļaujams izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim uzņēmumu grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un Indijas iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. |
| --- | --- |

(25)

Divdesmit divi ražotāji eksportētāj Indijā sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija konstatēja 21 ražotāju eksportētāju/ražotāju eksportētāju grupu, kas iekļaujama izlasē. Viens ražotājs neziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz ES izmeklēšanas periodā, tāpēc uzskatāms, ka tas nav iekļaujams izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim uzņēmumu grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un Indijas iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu.

| (26) | Komisija saņēma piezīmes no diviem ražotājiem eksportētājiem, ka tikai trīs uzņēmumu grupu iekļaušana izlasē, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, nav reprezentatīva ievērojamai dažādībai Indijas tirgū. Tā kā trīs provizoriski izraudzītās uzņēmumu grupas izmeklēšanas periodā pārstāvēja ievērojamu daļu eksporta no Indijas uz ES un tās atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt, Komisija apstiprināja provizorisko izlasi. |
| --- | --- |

(26)

Komisija saņēma piezīmes no diviem ražotājiem eksportētājiem, ka tikai trīs uzņēmumu grupu iekļaušana izlasē, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, nav reprezentatīva ievērojamai dažādībai Indijas tirgū. Tā kā trīs provizoriski izraudzītās uzņēmumu grupas izmeklēšanas periodā pārstāvēja ievērojamu daļu eksporta no Indijas uz ES un tās atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt, Komisija apstiprināja provizorisko izlasi.

1.4.   Individuāla pārbaude

Individuāla pārbaude

| (27) | Attiecībā uz ĶTR astoņpadsmit izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji oficiāli pieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Tik liela pieprasījumu skaita pārbaudīšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un, saprātīgi vērtējot, uz to nevar cerēt šai izmeklēšanai atvēlētajā termiņā. Tādēļ Komisija ir nolēmusi, ka tā neveiks individuālas pārbaudes. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz ĶTR astoņpadsmit izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji oficiāli pieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Tik liela pieprasījumu skaita pārbaudīšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un, saprātīgi vērtējot, uz to nevar cerēt šai izmeklēšanai atvēlētajā termiņā. Tādēļ Komisija ir nolēmusi, ka tā neveiks individuālas pārbaudes.

| (28) | Attiecībā uz Indiju izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas oficiāli nepieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz Indiju izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji/ražotāju eksportētāju grupas oficiāli nepieprasīja individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu.

1.5.   Tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapas

Tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapas

| (29) | Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta vajadzībām Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un tika iekļauti izlasē, un izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri vēlējās pieteikties individuālajai dempinga starpībai. Tikai viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs no ĶTR iesniedza TER pieprasījuma veidlapu, kuru izvērtēja Komisija. |
| --- | --- |

(29)

Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta vajadzībām Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un tika iekļauti izlasē, un izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri vēlējās pieteikties individuālajai dempinga starpībai. Tikai viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs no ĶTR iesniedza TER pieprasījuma veidlapu, kuru izvērtēja Komisija.

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (30) | Komisija nosūtīja anketas visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, visiem ražotājiem eksportētājiem, kas vēlas pieprasīt individuālu pārbaudi, un desmit ražotājiem iespējamajā analogajā valstī. |
| --- | --- |

(30)

Komisija nosūtīja anketas visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, visiem ražotājiem eksportētājiem, kas vēlas pieprasīt individuālu pārbaudi, un desmit ražotājiem iespējamajā analogajā valstī.

| (31) | Komisija atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, trim nesaistītiem importētājiem, pieciem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, astoņpadsmit ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasīja individuālu pārbaudi, trim izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām Indijā un trim analogās valsts ražotājiem. |
| --- | --- |

(31)

Komisija atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, trim nesaistītiem importētājiem, pieciem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, astoņpadsmit ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas pieprasīja individuālu pārbaudi, trim izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām Indijā un trim analogās valsts ražotājiem.

1.7.   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (32) | Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās. | Sūdzības iesniedzēju pārstāvis:






  — | Heuking Kühn Lüer Wojtek, Brisele, Beļģija; |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādu uzņēmumu telpās.

Sūdzības iesniedzēju pārstāvis:

—

Heuking Kühn Lüer Wojtek, Brisele, Beļģija;

Heuking Kühn Lüer Wojtek

| | ražotāji Savienībā:






  — | Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Francija; |
| --- | --- | --- |

ražotāji Savienībā:

—

Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Francija;

Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson

| — | EJ Picardie, Saint-Crépin-Ibouvillers, Francija; |
| --- | --- |

—

EJ Picardie, Saint-Crépin-Ibouvillers, Francija;

EJ Picardie, Saint-Crépin-Ibouvillers

| — | Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Vācija; |
| --- | --- |

—

Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Vācija;

Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden

| | ražotāji eksportētāji ĶTR






  — | Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou; |
| --- | --- | --- |

ražotāji eksportētāji ĶTR

—

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou;

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou

| — | Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou; |
| --- | --- |

—

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou;

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou

| — | Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan; |
| --- | --- |

—

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan;

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan

| — | Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town; |
| --- | --- |

—

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town;

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town

| — | Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd, Shijiazhuang; |
| --- | --- |

—

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd, Shijiazhuang;

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd, Shijiazhuang

| | ražotāji eksportētāji Indijā:






  — | Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kolkata un Uchchhad; |
| --- | --- | --- |

ražotāji eksportētāji Indijā:

—

Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kolkata un Uchchhad;

Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kolkata

Uchchhad

| — | RB Agarwalla & Co and RBA Exports Private Limited, Kolkata; |
| --- | --- |

—

RB Agarwalla & Co and RBA Exports Private Limited, Kolkata;

RB Agarwalla & Co and RBA Exports Private Limited, Kolkata

| — | Victory Iron Works Ltd and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd, Kolkata. |
| --- | --- |

—

Victory Iron Works Ltd and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd, Kolkata.

Victory Iron Works Ltd and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd, Kolkata

1.8.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (33) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. oktobra līdz 2016. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(33)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. oktobra līdz 2016. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (34) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka attiecīgais periods ir neierasti īss un ļoti selektīvs un tādējādi ir pārāk īss, lai varētu veikt pienācīgu situācijas analīzi. |
| --- | --- |

(34)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka attiecīgais periods ir neierasti īss un ļoti selektīvs un tādējādi ir pārāk īss, lai varētu veikt pienācīgu situācijas analīzi.

| (35) | Komisija norādīja, ka attiecīgais periods nav neierasti īss (3). Pašreizējā izmeklēšanā attiecīgais periods ietver izmeklēšanas periodu un trīs iepriekšējos gadus, proti, kopā trīs gadus un trīs ceturkšņus. Tas tika uzskatīts par pieņemamu, lai pārbaudītu kaitējuma novērtēšanai būtiskās tendences. Attiecīgais periods aptver vairāk nekā trīs gadus, kas ir saskaņā ar Komisijas praksi, un tādēļ tas nav neierasti īss. |
| --- | --- |

(35)

Komisija norādīja, ka attiecīgais periods nav neierasti īss (3). Pašreizējā izmeklēšanā attiecīgais periods ietver izmeklēšanas periodu un trīs iepriekšējos gadus, proti, kopā trīs gadus un trīs ceturkšņus. Tas tika uzskatīts par pieņemamu, lai pārbaudītu kaitējuma novērtēšanai būtiskās tendences. Attiecīgais periods aptver vairāk nekā trīs gadus, kas ir saskaņā ar Komisijas praksi, un tādēļ tas nav neierasti īss.

3

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (36) | Attiecīgais ražojums ir konkrēti izstrādājumi no čuguna ar lamināro grafītu (pelēkais čuguns) vai čuguna ar lodveida grafītu (t. s. plastiskais čuguns) un to daļas. Tie ir tāda veida izstrādājumi, ko izmanto, lai:






  — | pārsegtu virszemes vai pazemes sistēmas un/vai virszemes vai pazemes sistēmu atveres, kā arī |
| --- | --- | --- |

(36)

Attiecīgais ražojums ir konkrēti izstrādājumi no čuguna ar lamināro grafītu (pelēkais čuguns) vai čuguna ar lodveida grafītu (t. s. plastiskais čuguns) un to daļas. Tie ir tāda veida izstrādājumi, ko izmanto, lai:

—

pārsegtu virszemes vai pazemes sistēmas un/vai virszemes vai pazemes sistēmu atveres, kā arī

| — | sniegtu piekļuvi virszemes vai pazemes sistēmām un/vai nodrošinātu virszemes vai pazemes sistēmu vizuālo pārbaudi. |
| --- | --- |

—

sniegtu piekļuvi virszemes vai pazemes sistēmām un/vai nodrošinātu virszemes vai pazemes sistēmu vizuālo pārbaudi.

Šie izstrādājumi var būt apstrādāti, pārklāti, krāsoti un/vai apdarināti ar citiem materiāliem, piemēram, bet ne tikai, ar betonu, bruģēšanas plātnēm vai plāksnītēm (bet izņemot ugunsdzēsības hidrantus), kuru izcelsme ir ĶTR un Indijā un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7325 10 00 un ex 7325 99 10 (“attiecīgais ražojums”).

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (37) | Izmeklēšana liecina, ka visiem šiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  a) | attiecīgajam ražojumam; |
| --- | --- | --- |

(37)

Izmeklēšana liecina, ka visiem šiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

a)

attiecīgajam ražojumam;

| b) | ĶTR un Indijā ražotajam un to iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam; |
| --- | --- |

b)

ĶTR un Indijā ražotajam un to iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam;

| c) | Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam. |
| --- | --- |

c)

Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

| (38) | Tāpēc šajā posmā Komisija ir nolēmusi, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(38)

Tāpēc šajā posmā Komisija ir nolēmusi, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (39) | Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ražojuma tvērums ir pārāk plašs. Tie jo īpaši apgalvoja, ka noteku režģi, uz kuriem attiecas standarts EN 1433, būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma. Pamatojot savu apgalvojumu, minētās personas galvenokārt balstījās uz šādiem argumentiem. |
| --- | --- |

(39)

Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka ražojuma tvērums ir pārāk plašs. Tie jo īpaši apgalvoja, ka noteku režģi, uz kuriem attiecas standarts EN 1433, būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma. Pamatojot savu apgalvojumu, minētās personas galvenokārt balstījās uz šādiem argumentiem.

| (40) | Pirmkārt, tās apgalvoja, ka noteku režģi tiek ražoti atšķirīgos ražošanas procesos un Savienībā tos ražo vien ierobežotā skaitā. Otrkārt, tie apgalvoja, ka noteku režģu rāmjiem un sliecēm ir atšķirīgas fizikālās pamatīpašības un tie ir tikai daļa no lineārajām drenāžas sistēmām, ko pārdod Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(40)

Pirmkārt, tās apgalvoja, ka noteku režģi tiek ražoti atšķirīgos ražošanas procesos un Savienībā tos ražo vien ierobežotā skaitā. Otrkārt, tie apgalvoja, ka noteku režģu rāmjiem un sliecēm ir atšķirīgas fizikālās pamatīpašības un tie ir tikai daļa no lineārajām drenāžas sistēmām, ko pārdod Savienības tirgū.

| (41) | Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs nāca klajā ar līdzīgu pieprasījumu, papildus iepriekš minētajiem argumentiem apgalvojot, ka noteku režģi nav savstarpēji aizvietojami ar lūku vākiem un uz tiem attiecas atšķirīgs rūpniecības standarts. |
| --- | --- |

(41)

Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs nāca klajā ar līdzīgu pieprasījumu, papildus iepriekš minētajiem argumentiem apgalvojot, ka noteku režģi nav savstarpēji aizvietojami ar lūku vākiem un uz tiem attiecas atšķirīgs rūpniecības standarts.

| (42) | Nesaistīto importētāju apvienība atbalstīja ražojuma izslēgšanas pieprasījumu attiecībā uz noteku režģiem un papildus iepriekš minētajiem argumentiem apgalvoja, ka noteku režģiem ir atšķirīgi galalietojumi no pārējiem ražojumiem, kuri iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā, un tiešā veidā tie nekonkurē ar ražojumiem, ko ražo ražotāji Savienībā. Saskaņā ar šīs apvienības piezīmēm zinātība, kas nepieciešama šādu noteku režģu ražošanai, nav pieejama Savienībā. |
| --- | --- |

(42)

Nesaistīto importētāju apvienība atbalstīja ražojuma izslēgšanas pieprasījumu attiecībā uz noteku režģiem un papildus iepriekš minētajiem argumentiem apgalvoja, ka noteku režģiem ir atšķirīgi galalietojumi no pārējiem ražojumiem, kuri iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā, un tiešā veidā tie nekonkurē ar ražojumiem, ko ražo ražotāji Savienībā. Saskaņā ar šīs apvienības piezīmēm zinātība, kas nepieciešama šādu noteku režģu ražošanai, nav pieejama Savienībā.

| (43) | Sūdzības iesniedzēji un vēl viens Savienības ražotājs paziņoja, ka viņi neiebilst pret noteku režģu izslēgšanu. |
| --- | --- |

(43)

Sūdzības iesniedzēji un vēl viens Savienības ražotājs paziņoja, ka viņi neiebilst pret noteku režģu izslēgšanu.

| (44) | Izmeklēšanā apstiprināts, ka uz noteku režģiem attiecas atšķirīgs standarts no tā, kas attiecas uz pārējiem ražojumiem, kuri iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā, proti, standarts EN 1433. Turklāt visas ieinteresētās personas šajā izmeklēšanā vienojās par noteku režģu izslēgšanu no ražojuma tvēruma. Tāpēc Komisija provizoriski izslēdza šo ražojumu no attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcijas. |
| --- | --- |

(44)

Izmeklēšanā apstiprināts, ka uz noteku režģiem attiecas atšķirīgs standarts no tā, kas attiecas uz pārējiem ražojumiem, kuri iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā, proti, standarts EN 1433. Turklāt visas ieinteresētās personas šajā izmeklēšanā vienojās par noteku režģu izslēgšanu no ražojuma tvēruma. Tāpēc Komisija provizoriski izslēdza šo ražojumu no attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcijas.

| (45) | Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka daļas, kuru izmērs pārsniedz 1 000 mm brīvo atvērumu un kuras no ĶTR importē nesaistīts importētājs Gatic (“Gatic daļas”), būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo minētās daļas nevar uzskatīt par tādām, kas veido vienu ražojumu, un to izmēra dēļ uz tām neattiecas standarts EN 124. Pamatojot savu apgalvojumu, minētā persona galvenokārt balstījās uz trim argumentiem. |
| --- | --- |

(45)

Viens nesaistīts importētājs apgalvoja, ka daļas, kuru izmērs pārsniedz 1 000 mm brīvo atvērumu un kuras no ĶTR importē nesaistīts importētājs Gatic (“Gatic daļas”), būtu jāizslēdz no ražojuma tvēruma, jo minētās daļas nevar uzskatīt par tādām, kas veido vienu ražojumu, un to izmēra dēļ uz tām neattiecas standarts EN 124. Pamatojot savu apgalvojumu, minētā persona galvenokārt balstījās uz trim argumentiem.

Gatic

Gatic

| (46) | Pirmkārt, tā apgalvoja, ka Gatic daļas ir ražotas atšķirīgos ražošanas procesos, jo šīs daļas tiek samontētas Savienībā, izmantojot Apvienotajā Karalistē iegūtos materiālus, lai izveidotu ražojumu. Otrkārt, tā norādīja, ka Gatic daļām ir atšķirīgas fizikālās pamatīpašības, jo tās ir kvalitatīvākas un tām nepieciešami papildu inženiertehniskie risinājumi salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, lai tos padarītu gāzes un gaisa necaurlaidīgus. Treškārt, tā apgalvoja, ka Gatic daļām ir atšķirīgas funkcijas un galalietojumi, jo tās ir hermētiski jāslēdz un parasti tās komplektē lielākā struktūrā. |
| --- | --- |

(46)

Pirmkārt, tā apgalvoja, ka Gatic daļas ir ražotas atšķirīgos ražošanas procesos, jo šīs daļas tiek samontētas Savienībā, izmantojot Apvienotajā Karalistē iegūtos materiālus, lai izveidotu ražojumu. Otrkārt, tā norādīja, ka Gatic daļām ir atšķirīgas fizikālās pamatīpašības, jo tās ir kvalitatīvākas un tām nepieciešami papildu inženiertehniskie risinājumi salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, lai tos padarītu gāzes un gaisa necaurlaidīgus. Treškārt, tā apgalvoja, ka Gatic daļām ir atšķirīgas funkcijas un galalietojumi, jo tās ir hermētiski jāslēdz un parasti tās komplektē lielākā struktūrā.

Gatic

Gatic

Gatic

| (47) | Importētāju apvienība turklāt apgalvoja, ka čuguna pārsedzes un režģi, ko izmanto kā Gatic daļas, nav atsevišķs ražojums, tie tieši nekonkurē ar pārējiem ražojuma veidiem, kas iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā, un ražošanas procesā tiem ir nepieciešama papildu apstrāde. |
| --- | --- |

(47)

Importētāju apvienība turklāt apgalvoja, ka čuguna pārsedzes un režģi, ko izmanto kā Gatic daļas, nav atsevišķs ražojums, tie tieši nekonkurē ar pārējiem ražojuma veidiem, kas iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā, un ražošanas procesā tiem ir nepieciešama papildu apstrāde.

Gatic

| (48) | Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Gatic daļas, kas aprakstītas kā ražojuma veids, bet nav ierobežotas ar izmēru, kurš pārsniedz 1 000 mm brīvo atvērumu, tiek ražotas unikālos procesos, kuru rezultātā iegūst hermētisku ražojumu, kurš ir jāsamontē, un lielākajai daļai ražotāju Savienībā nav pieejama vajadzīgā tehniskā zinātība. |
| --- | --- |

(48)

Indijas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Gatic daļas, kas aprakstītas kā ražojuma veids, bet nav ierobežotas ar izmēru, kurš pārsniedz 1 000 mm brīvo atvērumu, tiek ražotas unikālos procesos, kuru rezultātā iegūst hermētisku ražojumu, kurš ir jāsamontē, un lielākajai daļai ražotāju Savienībā nav pieejama vajadzīgā tehniskā zinātība.

Gatic

| (49) | Ņemot vērā argumentus, kas aprakstīti 45.–48. apsvērumā, attiecīgās ieinteresētās personas pieprasīja izslēgt Gatic daļas no ražojuma tvēruma. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā argumentus, kas aprakstīti 45.–48. apsvērumā, attiecīgās ieinteresētās personas pieprasīja izslēgt Gatic daļas no ražojuma tvēruma.

Gatic

| (50) | Sūdzības iesniedzēji nepiekrita šim pieprasījumam. Tie apgalvoja, ka Gatic daļām ir tādas pašas fizikālās pamatīpašības, tās pašas funkcijas un galalietojumi, un tās ir pakļautas tādiem pašiem ražošanas procesiem kā attiecīgais ražojums. Dažiem citiem ražojuma veidiem attiecīgā ražojuma definīcijā esot tādas pašas gāzes un gaisa necaurlaidības iezīmes kā Gatic daļām. Turklāt tie apgalvoja, ka attiecīgais ražojums netiek definēts ar standartu un ietver plašāku ražojuma veidu klāstu nekā standarts EN 124. |
| --- | --- |

(50)

Sūdzības iesniedzēji nepiekrita šim pieprasījumam. Tie apgalvoja, ka Gatic daļām ir tādas pašas fizikālās pamatīpašības, tās pašas funkcijas un galalietojumi, un tās ir pakļautas tādiem pašiem ražošanas procesiem kā attiecīgais ražojums. Dažiem citiem ražojuma veidiem attiecīgā ražojuma definīcijā esot tādas pašas gāzes un gaisa necaurlaidības iezīmes kā Gatic daļām. Turklāt tie apgalvoja, ka attiecīgais ražojums netiek definēts ar standartu un ietver plašāku ražojuma veidu klāstu nekā standarts EN 124.

Gatic

Gatic

| (51) | Komisija novēroja, ka attiecīgā ražojuma tvērums ietver čuguna izstrādājumus un to daļas. Tādējādi nav nozīmes argumentam, ka Gatic daļas kopā neveido vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(51)

Komisija novēroja, ka attiecīgā ražojuma tvērums ietver čuguna izstrādājumus un to daļas. Tādējādi nav nozīmes argumentam, ka Gatic daļas kopā neveido vienu ražojumu.

Gatic

| (52) | Ražojuma fizikālās un tehniskās īpašības nosaka pēc funkcijas, uzstādīšanas un novietojuma, un tās lielākoties ir satiksmes slodzes izturība, ko nosaka ar tā saucamo slodzes kategoriju, vāka un režģa stabilitāte rāmī un droša un viegla pieeja. Ražojums var būt pelēkais vai plastiskais čuguns, un lūkas vāks un/vai rāmis var būt pildīts ar betonu vai citiem materiāliem. Ražojums var atbilst konkrētajam standartam. Attiecībā uz ražojuma funkcijām un galalietojumiem lējumi pārsedz un rāmji nodrošina saskarni starp zemē ieraktiem tīkliem un ceļa vai ceļa seguma virsmu. Ražojums ir ražots lietuvēs, kas ir vienādas vai līdzīgas tām lietuvēm, kurās ražo citus attiecīgā ražojuma veidus. |
| --- | --- |

(52)

Ražojuma fizikālās un tehniskās īpašības nosaka pēc funkcijas, uzstādīšanas un novietojuma, un tās lielākoties ir satiksmes slodzes izturība, ko nosaka ar tā saucamo slodzes kategoriju, vāka un režģa stabilitāte rāmī un droša un viegla pieeja. Ražojums var būt pelēkais vai plastiskais čuguns, un lūkas vāks un/vai rāmis var būt pildīts ar betonu vai citiem materiāliem. Ražojums var atbilst konkrētajam standartam. Attiecībā uz ražojuma funkcijām un galalietojumiem lējumi pārsedz un rāmji nodrošina saskarni starp zemē ieraktiem tīkliem un ceļa vai ceļa seguma virsmu. Ražojums ir ražots lietuvēs, kas ir vienādas vai līdzīgas tām lietuvēm, kurās ražo citus attiecīgā ražojuma veidus.

| (53) | Visas iepriekš minētās īpašības attiecas arī uz Gatic daļām neatkarīgi no ražojuma brīvā atvēruma izmēra. Gatic daļas nevar nošķirt no attiecīgā ražojuma nevienā no iepriekšminētajām īpašībām. Tāpēc tiek noraidīts pieprasījums izslēgt Gatic daļas no attiecīgā ražojuma definīcijas. |
| --- | --- |

(53)

Visas iepriekš minētās īpašības attiecas arī uz Gatic daļām neatkarīgi no ražojuma brīvā atvēruma izmēra. Gatic daļas nevar nošķirt no attiecīgā ražojuma nevienā no iepriekšminētajām īpašībām. Tāpēc tiek noraidīts pieprasījums izslēgt Gatic daļas no attiecīgā ražojuma definīcijas.

Gatic

Gatic

Gatic

| (54) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka grīdas notekcaurules, jumta notekcaurules, tīrīšanas piltuves un tīrīšanas piltuvju pārsegi un preču zīme, kas reģistrēta kā Watts Dead Level Systems, uz ko attiecas standarts EN 1253, būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma. Pamatojot savu apgalvojumu, tā argumentēja, ka uz ražojumiem, kurus aprakstījusi ieinteresētā persona, attiecas atšķirīgs standarts nekā tas, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(54)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka grīdas notekcaurules, jumta notekcaurules, tīrīšanas piltuves un tīrīšanas piltuvju pārsegi un preču zīme, kas reģistrēta kā Watts Dead Level Systems, uz ko attiecas standarts EN 1253, būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma. Pamatojot savu apgalvojumu, tā argumentēja, ka uz ražojumiem, kurus aprakstījusi ieinteresētā persona, attiecas atšķirīgs standarts nekā tas, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu.

Watts Dead Level Systems

| (55) | Sūdzības iesniedzēji paskaidroja, ka tie neuzskata, ka šādi ražojumi, uz kuriem attiecas standarts EN 1253, ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā, jo tiem ir atšķirīga funkcija un tos neizmanto kā čuguna izstrādājumus ūdensvada un kanalizācijas saimniecībā. Turklāt Savienības ražošanas nozare neražo minētos ražojumus. |
| --- | --- |

(55)

Sūdzības iesniedzēji paskaidroja, ka tie neuzskata, ka šādi ražojumi, uz kuriem attiecas standarts EN 1253, ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā, jo tiem ir atšķirīga funkcija un tos neizmanto kā čuguna izstrādājumus ūdensvada un kanalizācijas saimniecībā. Turklāt Savienības ražošanas nozare neražo minētos ražojumus.

| (56) | Komisija konstatēja, ka ražojumi, uz kuriem attiecas standarts EN 1253, nav uzskatāmi par attiecīgā ražojuma tvēruma daļu. |
| --- | --- |

(56)

Komisija konstatēja, ka ražojumi, uz kuriem attiecas standarts EN 1253, nav uzskatāmi par attiecīgā ražojuma tvēruma daļu.

| (57) | Nesaistīto importētāju apvienība apgalvoja, ka virszemes atveres būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma. Pamatojot savu apgalvojumu, minētā persona galvenokārt balstījās uz šādiem argumentiem. |
| --- | --- |

(57)

Nesaistīto importētāju apvienība apgalvoja, ka virszemes atveres būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma. Pamatojot savu apgalvojumu, minētā persona galvenokārt balstījās uz šādiem argumentiem.

| (58) | Virszemes atverēm ir atšķirīgas fizikālās un tehniskās īpašības no tradicionālajiem lūku vākiem, jo tie parasti ir daudz mazāki un uz tiem attiecas valstu atbilstības normas, nevis standarts EN 124. Virszemes atveru galalietojumi būtiski atšķiras no lūku vāku galalietojumiem, jo tie kalpo kā aizsargājoša kamera un vāks, nevis kā piekļuves punkts darbiniekiem. |
| --- | --- |

(58)

Virszemes atverēm ir atšķirīgas fizikālās un tehniskās īpašības no tradicionālajiem lūku vākiem, jo tie parasti ir daudz mazāki un uz tiem attiecas valstu atbilstības normas, nevis standarts EN 124. Virszemes atveru galalietojumi būtiski atšķiras no lūku vāku galalietojumiem, jo tie kalpo kā aizsargājoša kamera un vāks, nevis kā piekļuves punkts darbiniekiem.

| (59) | Kā izklāstīts 36. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka attiecīgais ražojums aptver ne tikai izstrādājumus, kas nodrošina piekļuvi virszemes vai pazemes sistēmām, bet arī izstrādājumus, kas pārsedz vai nodrošina iespēju veikt virszemes vai pazemes sistēmu vizuālo pārbaudi. Virszemes atveres tādējādi ir daļa no ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, un pieprasījums izslēgt virszemes atveres no attiecīgā ražojuma tvēruma tādējādi tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(59)

Kā izklāstīts 36. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka attiecīgais ražojums aptver ne tikai izstrādājumus, kas nodrošina piekļuvi virszemes vai pazemes sistēmām, bet arī izstrādājumus, kas pārsedz vai nodrošina iespēju veikt virszemes vai pazemes sistēmu vizuālo pārbaudi. Virszemes atveres tādējādi ir daļa no ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, un pieprasījums izslēgt virszemes atveres no attiecīgā ražojuma tvēruma tādējādi tiek noraidīts.

| (60) | Tāpēc Komisija provizoriski nolēma izslēgt no ražojuma definīcijas noteku režģus, uz kuriem attiecas standarts EN 1433. Turpretim tā šajā posmā secināja, ka ražojumi, uz kuriem attiecas standarts EN 1253, nav ietverti sūdzībā, un tāpēc izmeklēšana uz tiem neattiecas. Tā arī provizoriski noraidīja pieprasījumu izslēgt virszemes atveres un Gatic daļas no izmeklēšanas tvēruma. |
| --- | --- |

(60)

Tāpēc Komisija provizoriski nolēma izslēgt no ražojuma definīcijas noteku režģus, uz kuriem attiecas standarts EN 1433. Turpretim tā šajā posmā secināja, ka ražojumi, uz kuriem attiecas standarts EN 1253, nav ietverti sūdzībā, un tāpēc izmeklēšana uz tiem neattiecas. Tā arī provizoriski noraidīja pieprasījumu izslēgt virszemes atveres un Gatic daļas no izmeklēšanas tvēruma.

Gatic

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   ĶTR

ĶTR

3.1.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

3.1.1.1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (61) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, Komisija nosaka normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.–6. punktu ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un kuriem tādējādi varētu piešķirt TER. |
| --- | --- |

(61)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, Komisija nosaka normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.–6. punktu ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un kuriem tādējādi varētu piešķirt TER.

| (62) | Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk ir sniegts šo kritēriju izklāsts:






  1) | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību; |
| --- | --- | --- |

(62)

Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk ir sniegts šo kritēriju izklāsts:

1)

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību;

| 2) | uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama pamata grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kuru izmanto visiem nolūkiem; |
| --- | --- |

2)

uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama pamata grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kuru izmanto visiem nolūkiem;

| 3) | nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas; |
| --- | --- |

3)

nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;

| 4) | tiesību akti par bankrotu un īpašumtiesībām nodrošina juridisku noteiktību un stabilitāti; un |
| --- | --- |

4)

tiesību akti par bankrotu un īpašumtiesībām nodrošina juridisku noteiktību un stabilitāti; un

| 5) | valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū. |
| --- | --- |

5)

valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū.

| (63) | Lai noteiktu, vai ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, Komisija pieprasīja nepieciešamo informāciju, aicinot ražotājus eksportētājus aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Tikai viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd (“Lisheng”) pieprasīja TER un atbildēja noteiktajā termiņā. Komisija pārbaudīja iesniegto informāciju attiecīgā uzņēmuma telpās. |
| --- | --- |

(63)

Lai noteiktu, vai ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, Komisija pieprasīja nepieciešamo informāciju, aicinot ražotājus eksportētājus aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Tikai viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd (“Lisheng”) pieprasīja TER un atbildēja noteiktajā termiņā. Komisija pārbaudīja iesniegto informāciju attiecīgā uzņēmuma telpās.

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

Lisheng

| (64) | Tika konstatēts, ka Lisheng neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, un tādēļ Komisija noraidīja šā uzņēmuma TER pieprasījumu. |
| --- | --- |

(64)

Tika konstatēts, ka Lisheng neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, un tādēļ Komisija noraidīja šā uzņēmuma TER pieprasījumu.

Lisheng

| (65) | Tika konstatēts, ka Lisheng neatbilst visiem pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem TER kritērijiem. |
| --- | --- |

(65)

Tika konstatēts, ka Lisheng neatbilst visiem pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem TER kritērijiem.

Lisheng

| (66) | Pārbaudot 1. kritēriju attiecībā uz valsts iejaukšanos, tika konstatēts, ka uzņēmums ir mainījis īpašuma tiesības, neatklājot šo faktu Komisijai, un ka viens no jaunajiem īpašniekiem bija saistīts ar valsti un Ķīnas Komunistisko partiju. |
| --- | --- |

(66)

Pārbaudot 1. kritēriju attiecībā uz valsts iejaukšanos, tika konstatēts, ka uzņēmums ir mainījis īpašuma tiesības, neatklājot šo faktu Komisijai, un ka viens no jaunajiem īpašniekiem bija saistīts ar valsti un Ķīnas Komunistisko partiju.

| (67) | Pārbaudot 2. kritēriju attiecībā uz grāmatvedību, tika konstatēts, ka uzņēmuma grāmatvedība nav pietiekami pilnīga, lai to varētu pareizi revidēt, un dokumenti netika kārtoti saskaņā ar Ķīnas vai starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

(67)

Pārbaudot 2. kritēriju attiecībā uz grāmatvedību, tika konstatēts, ka uzņēmuma grāmatvedība nav pietiekami pilnīga, lai to varētu pareizi revidēt, un dokumenti netika kārtoti saskaņā ar Ķīnas vai starptautiskajiem grāmatvedības standartiem.

| (68) | Pārbaudot 3. kritēriju, tika konstatēts, ka uzņēmums nevarēja apliecināt, ka nebija nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, attiecībā uz zemes nomu un uzņēmuma pamatlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(68)

Pārbaudot 3. kritēriju, tika konstatēts, ka uzņēmums nevarēja apliecināt, ka nebija nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, attiecībā uz zemes nomu un uzņēmuma pamatlīdzekļiem.

| (69) | Pārbaudot 4. kritēriju, tika konstatēts, ka uzņēmums nevarēja apliecināt, ka tam tiek piemērotas īpašumtiesības, jo tas nevarēja sniegt pierādījumus par īpašumtiesību maiņu kopš tā dibināšanas 2010. gadā. |
| --- | --- |

(69)

Pārbaudot 4. kritēriju, tika konstatēts, ka uzņēmums nevarēja apliecināt, ka tam tiek piemērotas īpašumtiesības, jo tas nevarēja sniegt pierādījumus par īpašumtiesību maiņu kopš tā dibināšanas 2010. gadā.

| (70) | Pārbaudot 5. kritēriju, tika konstatēts, ka uzņēmums nevarēja apliecināt, ka tas veica valūtas konvertēšanu atbilstīgi valūtas kursam tirgū. |
| --- | --- |

(70)

Pārbaudot 5. kritēriju, tika konstatēts, ka uzņēmums nevarēja apliecināt, ka tas veica valūtas konvertēšanu atbilstīgi valūtas kursam tirgū.

| (71) | Komisija paziņoja konstatējumus attiecīgajam ražotājam eksportētājam, attiecīgās valsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par konstatējumiem un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Komisija ņēma vērā paustos viedokļus. Tā paziņoja ieinteresētajām personām galīgo secinājumu par TER noteikšanu. |
| --- | --- |

(71)

Komisija paziņoja konstatējumus attiecīgajam ražotājam eksportētājam, attiecīgās valsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par konstatējumiem un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Komisija ņēma vērā paustos viedokļus. Tā paziņoja ieinteresētajām personām galīgo secinājumu par TER noteikšanu.

| (72) | Pēc tam, kad tika izpausti konstatējumi par TER, ieinteresēto personu piezīmes netika saņemtas. Secinājums attiecībā uz Lisheng iesniegtā TER pieprasījuma noraidīšanu tādējādi paliek nemainīgs. |
| --- | --- |

(72)

Pēc tam, kad tika izpausti konstatējumi par TER, ieinteresēto personu piezīmes netika saņemtas. Secinājums attiecībā uz Lisheng iesniegtā TER pieprasījuma noraidīšanu tādējādi paliek nemainīgs.

Lisheng

3.1.1.2.   Ražotāji eksportētāji, kam nav piešķirts TER

Ražotāji eksportētāji, kam nav piešķirts TER

3.1.1.2.1.   Analogā valsts

| (73) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tādēļ bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tādēļ bija jāizvēlas tirgus ekonomikas trešā valsts.

| (74) | Papildus Indijai, Amerikas Savienotajām Valstīm, Norvēģijai, Turcijai un Irānai, kuras bija minētas paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija centās apzināt attiecīgā ražojuma ražotājus Brazīlijā un Korejā. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija lūdza sniegt informāciju desmit zināmajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem. Divi ražotāji Amerikas Savienotajās Valstīs un viens ražotājs Norvēģijā atbildēja uz analogās valsts ražotāju anketas jautājumiem. Turklāt Komisija ņēma vērā informāciju, ko ieguva no trim izlasē iekļautajiem Indijas ražotājiem. |
| --- | --- |

(74)

Papildus Indijai, Amerikas Savienotajām Valstīm, Norvēģijai, Turcijai un Irānai, kuras bija minētas paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija centās apzināt attiecīgā ražojuma ražotājus Brazīlijā un Korejā. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija lūdza sniegt informāciju desmit zināmajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem. Divi ražotāji Amerikas Savienotajās Valstīs un viens ražotājs Norvēģijā atbildēja uz analogās valsts ražotāju anketas jautājumiem. Turklāt Komisija ņēma vērā informāciju, ko ieguva no trim izlasē iekļautajiem Indijas ražotājiem.

| (75) | Situācija Indijā sākumā tika pārbaudīta atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, kurā ir noteikts, ka “attiecīgā gadījumā izmanto trešo valsti ar tirgus ekonomiku, kurā veic tādu pašu izmeklēšanu”. Tādējādi paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par atbilstošu analogo valsti provizoriski izvēlējās Indiju un aicināja tās iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(75)

Situācija Indijā sākumā tika pārbaudīta atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, kurā ir noteikts, ka “attiecīgā gadījumā izmanto trešo valsti ar tirgus ekonomiku, kurā veic tādu pašu izmeklēšanu”. Tādējādi paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par atbilstošu analogo valsti provizoriski izvēlējās Indiju un aicināja tās iesniegt piezīmes.

| (76) | CCCME un nesaistīto importētāju apvienība apgalvoja, ka pēc 2016. gada 11. decembra 15. sadaļa protokolā par Ķīnas Tautas Republikas pievienošanos PTO ir zaudējusi spēku. Tādēļ analogās valsts izvēle vairs nebija pamatota, un Komisijai, lai noteiktu dempinga esamību, vajadzētu izmantot iekšzemes cenas un ĶTR ražotāju izmaksas. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka tikai viens no pieciem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir sniedzis informāciju par iekšzemes cenām un izmaksām. Katrā ziņā Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz analogās valsts datiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(76)

CCCME un nesaistīto importētāju apvienība apgalvoja, ka pēc 2016. gada 11. decembra 15. sadaļa protokolā par Ķīnas Tautas Republikas pievienošanos PTO ir zaudējusi spēku. Tādēļ analogās valsts izvēle vairs nebija pamatota, un Komisijai, lai noteiktu dempinga esamību, vajadzētu izmantot iekšzemes cenas un ĶTR ražotāju izmaksas. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka tikai viens no pieciem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir sniedzis informāciju par iekšzemes cenām un izmaksām. Katrā ziņā Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz analogās valsts datiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

CCCME

| (77) | Sūdzības iesniedzējs atkārtoti uzsvēra, ka tas iebilst pret Indijas kā analogas valsts izvēli. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Indijas izvēle nav piemērota, ņemot vērā prima facie pierādījumus par dempingu, iespējamās atšķirības ražošanas procesos starp ražotājiem Indijā un ĶTR, iespējamās eksporta subsīdiju shēmas un tirgus izkropļojumus, kas ietekmē dzelzsrūdas cenu. |
| --- | --- |

(77)

Sūdzības iesniedzējs atkārtoti uzsvēra, ka tas iebilst pret Indijas kā analogas valsts izvēli. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Indijas izvēle nav piemērota, ņemot vērā prima facie pierādījumus par dempingu, iespējamās atšķirības ražošanas procesos starp ražotājiem Indijā un ĶTR, iespējamās eksporta subsīdiju shēmas un tirgus izkropļojumus, kas ietekmē dzelzsrūdas cenu.

prima facie

| (78) | Komisija pārbaudīja apgalvojumu, ka Indija nav piemērota izvēle, ņemot vērā prima facie pierādījumus par dempingu. Komisija norādīja, ka prima facie pierādījumi par dempingu neliecina par normālo vērtību, bet gan iespējamo atšķirību starp normālo vērtību un eksporta cenu Indijā. Turklāt izmeklēšanā nav apstiprināts apgalvojums par Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma dempingu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(78)

Komisija pārbaudīja apgalvojumu, ka Indija nav piemērota izvēle, ņemot vērā prima facie pierādījumus par dempingu. Komisija norādīja, ka prima facie pierādījumi par dempingu neliecina par normālo vērtību, bet gan iespējamo atšķirību starp normālo vērtību un eksporta cenu Indijā. Turklāt izmeklēšanā nav apstiprināts apgalvojums par Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma dempingu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

prima facie

prima facie

| (79) | Komisija pārbaudīja apgalvojumu, ka Indija nav piemērota izvēle, jo ĶTR ražotāji esot automatizējuši ražošanas līnijas un vairāk izmantojot tehnoloģijas, kas ir līdzīgākas ASV un Norvēģijas ražotāju izmantotajām tehnoloģijām. Komisijas veiktajās pārbaudēs uz vietas konstatēja, ka Indijas un ĶTR ražotāji ir sākuši ražošanas līniju automatizāciju, bet vispārējie ražošanas procesi abās valstīs lielā mērā saglabājās manuāli. Tāpēc Komisija nekonstatēja pierādījumus par iespējamajām atšķirībām ražošanas procesos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(79)

Komisija pārbaudīja apgalvojumu, ka Indija nav piemērota izvēle, jo ĶTR ražotāji esot automatizējuši ražošanas līnijas un vairāk izmantojot tehnoloģijas, kas ir līdzīgākas ASV un Norvēģijas ražotāju izmantotajām tehnoloģijām. Komisijas veiktajās pārbaudēs uz vietas konstatēja, ka Indijas un ĶTR ražotāji ir sākuši ražošanas līniju automatizāciju, bet vispārējie ražošanas procesi abās valstīs lielā mērā saglabājās manuāli. Tāpēc Komisija nekonstatēja pierādījumus par iespējamajām atšķirībām ražošanas procesos. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (80) | Komisija pārbaudīja apgalvojumu, ka Indija nav piemērota izvēle, ņemot vērā iespējamās eksporta subsīdijas. Komisija norādīja, ka eksporta subsīdijas ir tieši saistītas ar eksporta cenām, nevis ar normālo vērtību, un ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis pierādījumus, ka tās varētu ietekmēt normālās vērtības līmeni. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(80)

Komisija pārbaudīja apgalvojumu, ka Indija nav piemērota izvēle, ņemot vērā iespējamās eksporta subsīdijas. Komisija norādīja, ka eksporta subsīdijas ir tieši saistītas ar eksporta cenām, nevis ar normālo vērtību, un ka sūdzības iesniedzējs nav sniedzis pierādījumus, ka tās varētu ietekmēt normālās vērtības līmeni. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (81) | Komisija pārbaudīja apgalvojumu par to, ka Indijas izvēle nav piemērota, jo pastāv tirgus izkropļojumi, kas ietekmē dzelzsrūdas cenu. Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautie Indijas ražotāji izmanto neapstrādātu čugunu, nevis dzelzsrūdu. Turklāt šajā izmeklēšanā nevarēja gūt pierādījumus dzelzsrūdas tirgus izkropļojumu iespējamai ietekmei uz pakārtotajiem ražojumiem, piemēram, uz neapstrādātu čugunu un attiecīgo ražojumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(81)

Komisija pārbaudīja apgalvojumu par to, ka Indijas izvēle nav piemērota, jo pastāv tirgus izkropļojumi, kas ietekmē dzelzsrūdas cenu. Izmeklēšanas laikā Komisija konstatēja, ka izlasē iekļautie Indijas ražotāji izmanto neapstrādātu čugunu, nevis dzelzsrūdu. Turklāt šajā izmeklēšanā nevarēja gūt pierādījumus dzelzsrūdas tirgus izkropļojumu iespējamai ietekmei uz pakārtotajiem ražojumiem, piemēram, uz neapstrādātu čugunu un attiecīgo ražojumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (82) | Komisija atgādināja, ka 2005. gadā Indija tika izmantota par analogo valsti antidempinga procedūrā, kuras rezultātā noteica antidempinga maksājumu attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir ĶTR. Ekonomikas attīstības līmenis Indijā un ĶTR ir līdzīgs. CCCME, nesaistīto importētāju apvienība un sūdzības iesniedzējs ir atzinuši, ka iekšzemes pārdošanas apjomi Indijā ir reprezentatīvi. Konkurences līmenis iekšzemes tirgū ir augsts. |
| --- | --- |

(82)

Komisija atgādināja, ka 2005. gadā Indija tika izmantota par analogo valsti antidempinga procedūrā, kuras rezultātā noteica antidempinga maksājumu attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir ĶTR. Ekonomikas attīstības līmenis Indijā un ĶTR ir līdzīgs. CCCME, nesaistīto importētāju apvienība un sūdzības iesniedzējs ir atzinuši, ka iekšzemes pārdošanas apjomi Indijā ir reprezentatīvi. Konkurences līmenis iekšzemes tirgū ir augsts.

CCCME

| (83) | Tāpēc Komisija šajā procedūras posmā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu secināja, ka Indija ir piemērota analogā valsts. |
| --- | --- |

(83)

Tāpēc Komisija šajā procedūras posmā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu secināja, ka Indija ir piemērota analogā valsts.

3.1.1.2.2.   Normālā vērtība (analogā valsts)

| (84) | Informācija, ko saņēma no analogās valsts ražotājiem, kas sadarbojās, tika izmantota par pamatu, lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER. |
| --- | --- |

(84)

Informācija, ko saņēma no analogās valsts ražotājiem, kas sadarbojās, tika izmantota par pamatu, lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER.

| (85) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū analogajā valstī neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no katra ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms analogās valsts iekšzemes tirgū ir bijis reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(85)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katram izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū analogajā valstī neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no katra ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms analogās valsts iekšzemes tirgū ir bijis reprezentatīvs.

| (86) | Komisija noteica ražojuma veidus, kurus izlasē iekļautie Indijas ražotāji ražojuši un pārdevuši iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(86)

Komisija noteica ražojuma veidus, kurus izlasē iekļautie Indijas ražotāji ražojuši un pārdevuši iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem.

| (87) | Dažus ražojuma veidus, kas eksportēti no ĶTR uz Savienību, nebija iespējams salīdzināt ar ražojuma veidiem, kas ražoti analogajā valstī. Šādos gadījumos Komisija normālo vērtību noteica, aprēķinot vidējo svērto normālo vērtību katram ražojuma veidam, kam izmantota tā pati izejviela (plastiskais čuguns vai pelēkais čuguns). |
| --- | --- |

(87)

Dažus ražojuma veidus, kas eksportēti no ĶTR uz Savienību, nebija iespējams salīdzināt ar ražojuma veidiem, kas ražoti analogajā valstī. Šādos gadījumos Komisija normālo vērtību noteica, aprēķinot vidējo svērto normālo vērtību katram ražojuma veidam, kam izmantota tā pati izejviela (plastiskais čuguns vai pelēkais čuguns).

| (88) | Citādi normālo vērtību noteica, pamatojoties uz katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību, ko aprēķināja katram izlasē iekļautajam Indijas ražotājam (sk. 99.–102. apsvērumu turpmāk). |
| --- | --- |

(88)

Citādi normālo vērtību noteica, pamatojoties uz katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību, ko aprēķināja katram izlasē iekļautajam Indijas ražotājam (sk. 99.–102. apsvērumu turpmāk).

3.1.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (89) | Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(89)

Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

3.1.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (90) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(90)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

EXW

| (91) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transportēšanas izmaksām (no 1 % līdz 5 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), apdrošināšanas izmaksām (no 0 % līdz 0,2 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām (no 0,2 % līdz 2,5 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), iepakošanas izmaksām (no 0 % līdz 3 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), kredīta izmaksām (no 0 % līdz 1 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem) un bankas komisijas maksām (no 0,1 % līdz 0,2 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem). |
| --- | --- |

(91)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transportēšanas izmaksām (no 1 % līdz 5 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), apdrošināšanas izmaksām (no 0 % līdz 0,2 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām (no 0,2 % līdz 2,5 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), iepakošanas izmaksām (no 0 % līdz 3 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), kredīta izmaksām (no 0 % līdz 1 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem) un bankas komisijas maksām (no 0,1 % līdz 0,2 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem).

3.1.4.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (92) | Attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī (sk. 86.–88. apsvērumu) ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī (sk. 86.–88. apsvērumu) ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (93) | Pamatojoties uz to, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.

  1. tabula


  Dempinga starpība, izlase







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 |

(93)

Pamatojoties uz to, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.

CIF

1. tabula

1. tabula

Dempinga starpība, izlase

Dempinga starpība, izlase

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

| (94) | Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu.

| (95) | Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 33,1 %. |
| --- | --- |

(95)

Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 33,1 %.

| (96) | Visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija dempinga starpības noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību. |
| --- | --- |

(96)

Visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija dempinga starpības noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.

Eurostat

| (97) | Sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, imports veidoja apmēram 60 % no kopējā eksporta uz Savienību izmeklēšanas periodā, un attiecīgā ražojuma ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota (kopā tajā bija septiņdesmit astoņi ražotāji eksportētāji, kas pieteicās atlases procesā). Tādējādi Komisija nolēma dempinga starpību visiem pārējiem uzņēmumiem noteikt izlasē iekļauto uzņēmumu augstākās dempinga starpības līmenī. |
| --- | --- |

(97)

Sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, imports veidoja apmēram 60 % no kopējā eksporta uz Savienību izmeklēšanas periodā, un attiecīgā ražojuma ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota (kopā tajā bija septiņdesmit astoņi ražotāji eksportētāji, kas pieteicās atlases procesā). Tādējādi Komisija nolēma dempinga starpību visiem pārējiem uzņēmumiem noteikt izlasē iekļauto uzņēmumu augstākās dempinga starpības līmenī.

| (98) | Pagaidu dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

  2. tabula


  Dempinga starpība, visi







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 |
| Pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās | 33,1 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 42,8 |

(98)

Pagaidu dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

CIF

2. tabula

2. tabula

Dempinga starpība, visi

Dempinga starpība, visi

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

Pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās

33,1

Visi pārējie uzņēmumi

42,8

3.2.   Indija

Indija

3.2.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (99) | Komisija pārbaudīja trīs Indijas uzņēmumus/ražotāju eksportētāju grupas. Vienā grupā ir ražotājs un saistīts uzņēmums, bet otrā – divi ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(99)

Komisija pārbaudīja trīs Indijas uzņēmumus/ražotāju eksportētāju grupas. Vienā grupā ir ražotājs un saistīts uzņēmums, bet otrā – divi ražotāji eksportētāji.

| (100) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katrai no trim izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. |
| --- | --- |

(100)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms katrai no trim izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību.

| (101) | Izņemot vienu ražojuma veidu, ko pārdeva tikai viens ražotājs eksportētājs un kuram Komisija izmantoja cenu parastajā tirdzniecības apritē, visi pārējie triju ražotāju eksportētāju grupu ražojuma veidi netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos iekšzemes tirgū. Tādējādi Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību visiem ražojuma veidiem, izņemot vienam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(101)

Izņemot vienu ražojuma veidu, ko pārdeva tikai viens ražotājs eksportētājs un kuram Komisija izmantoja cenu parastajā tirdzniecības apritē, visi pārējie triju ražotāju eksportētāju grupu ražojuma veidi netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos iekšzemes tirgū. Tādējādi Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību visiem ražojuma veidiem, izņemot vienam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

| (102) | Saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  a) | vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas radušās izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā; un |
| --- | --- | --- |

(102)

Saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:

a)

vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas radušās izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā; un

| b) | vidējo svērto peļņu, ko izmeklēšanas periodā guvušas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

b)

vidējo svērto peļņu, ko izmeklēšanas periodā guvušas izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

3.2.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (103) | Izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(103)

Izlasē iekļautās ražotāju eksportētāju grupas eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

3.2.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (104) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(104)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

EXW

| (105) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transportēšanas izmaksām (no 0 % līdz 4,4 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), apdrošināšanas izmaksām (no 0 % līdz 0,04 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām (no 0,1 % līdz 1,8 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), kravas apstrādes, kravas pārvadājumu un importa maksām Savienībā (no 0 % līdz 0,4 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), kredīta izmaksām (no 0,3 % līdz 1,5 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), iepakošanas izmaksām (no 1,3 % līdz 2,4 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), bankas komisijas maksām (no 0 % līdz 0,2 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), citām izmaksām (no 0 % līdz 0,4 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem) un komisijas maksām (no 0 % līdz 6,5 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem). |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transportēšanas izmaksām (no 0 % līdz 4,4 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), apdrošināšanas izmaksām (no 0 % līdz 0,04 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), kravas apstrādes, iekraušanas un saistītajām izmaksām (no 0,1 % līdz 1,8 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), kravas apstrādes, kravas pārvadājumu un importa maksām Savienībā (no 0 % līdz 0,4 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), kredīta izmaksām (no 0,3 % līdz 1,5 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), iepakošanas izmaksām (no 1,3 % līdz 2,4 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), bankas komisijas maksām (no 0 % līdz 0,2 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem), citām izmaksām (no 0 % līdz 0,4 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem) un komisijas maksām (no 0 % līdz 6,5 % atkarībā no attiecīgā uzņēmuma paziņotajiem un pārbaudītajiem datiem).

3.2.4.   Dempings

Dempings

| (106) | Komisija salīdzināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā. |
| --- | --- |

(106)

Komisija salīdzināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

| (107) | Tādējādi Komisija provizoriski nekonstatēja dempingu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupām Indijā. Līdz ar to Komisija provizoriski nekonstatēja dempingu izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ievērojot pamatregulas 9. panta 6. punktu, un provizoriski dempingu nekonstatēja visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, jo Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms veido ļoti lielu apjomu (apmēram 85 %) no kopējā Indijas eksporta uz Savienību. |
| --- | --- |

(107)

Tādējādi Komisija provizoriski nekonstatēja dempingu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupām Indijā. Līdz ar to Komisija provizoriski nekonstatēja dempingu izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ievērojot pamatregulas 9. panta 6. punktu, un provizoriski dempingu nekonstatēja visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, jo Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms veido ļoti lielu apjomu (apmēram 85 %) no kopējā Indijas eksporta uz Savienību.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

| (108) | Attiecīgā perioda sākumā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 24 ražotāji. Četri no tiem pārtraukuši ražošanu attiecīgajā periodā, līdz ar to izmeklēšanas periodā Savienībā palika 20 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(108)

Attiecīgā perioda sākumā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 24 ražotāji. Četri no tiem pārtraukuši ražošanu attiecīgajā periodā, līdz ar to izmeklēšanas periodā Savienībā palika 20 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (109) | Importētāju apvienība apgalvoja, ka seši Savienības ražotāji netika iekļauti Savienības ražotāju sarakstā. Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka divi no šiem ražotājiem neražoja attiecīgo ražojumu, viens ražotājs pārtrauca darbību pirms attiecīgā perioda, viena ražotāja produkcija jau bija iekļauta sarakstā un par vienu ražotāju sūdzības iesniedzējiem nebija pilnīgas informācijas. Tādējādi sūdzības iesniedzēji Savienības ražotāju sarakstā iekļāva vēl vienu Savienības ražotāju, kas ir atspoguļots kopējā ražotāju skaitā iepriekšējā apsvērumā. |
| --- | --- |

(109)

Importētāju apvienība apgalvoja, ka seši Savienības ražotāji netika iekļauti Savienības ražotāju sarakstā. Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka divi no šiem ražotājiem neražoja attiecīgo ražojumu, viens ražotājs pārtrauca darbību pirms attiecīgā perioda, viena ražotāja produkcija jau bija iekļauta sarakstā un par vienu ražotāju sūdzības iesniedzējiem nebija pilnīgas informācijas. Tādējādi sūdzības iesniedzēji Savienības ražotāju sarakstā iekļāva vēl vienu Savienības ražotāju, kas ir atspoguļots kopējā ražotāju skaitā iepriekšējā apsvērumā.

| (110) | Pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzību, pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudītiem sūdzības iesniedzēju iesniegumiem, Komisija noteica kopējo Savienības ražošanas apjomu izmeklēšanas periodā aptuveni 360 t apmērā. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzību, pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudītiem sūdzības iesniedzēju iesniegumiem, Komisija noteica kopējo Savienības ražošanas apjomu izmeklēšanas periodā aptuveni 360 t apmērā.

| (111) | Kā norādīts 13. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti trīs Savienības ražotāji, kuri pārstāv 48 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā un 43 % no līdzīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(111)

Kā norādīts 13. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti trīs Savienības ražotāji, kuri pārstāv 48 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā un 43 % no līdzīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma Savienībā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (112) | Komisija patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Eurostat importa datiem, pārbaudītiem sūdzības iesniedzēju iesniegumiem un pārbaudītiem pārdošanas datiem, kas iegūti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(112)

Komisija patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Eurostat importa datiem, pārbaudītiem sūdzības iesniedzēju iesniegumiem un pārbaudītiem pārdošanas datiem, kas iegūti no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

Eurostat

| (113) | Čuguna izstrādājumu patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

  3. tabula


  Patēriņš Savienībā (t) | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā (t) | 584 903 | 584 235 | 557 067 | 539 933 |
| Indekss | 100 | 100 | 95 | 92 |
| Avots: Eurostat, pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(113)

Čuguna izstrādājumu patēriņam Savienībā bija šāda dinamika.

3. tabula

3. tabula

Patēriņš Savienībā (t)

Patēriņš Savienībā (t)

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā (t)

584 903

584 235

557 067

539 933

Indekss

Indekss

100

100

100

100

95

95

92

92

Avots: Eurostat, pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

Eurostat

| (114) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā pastāvīgi samazinājās par 8 %. Čuguna izstrādājumu tirgus ir atkarīgs no pieprasījuma, ko galvenokārt ietekmē ūdensvada un kanalizācijas saimniecība, kas ir atkarīga no vispārējās ekonomikas attīstības Savienībā. |
| --- | --- |

(114)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā pastāvīgi samazinājās par 8 %. Čuguna izstrādājumu tirgus ir atkarīgs no pieprasījuma, ko galvenokārt ietekmē ūdensvada un kanalizācijas saimniecība, kas ir atkarīga no vispārējās ekonomikas attīstības Savienībā.

4.3.   Imports no ĶTR

Imports no ĶTR

4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

| (115) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes čuguna izstrādājumu imports jāvērtē kumulatīvi. |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes čuguna izstrādājumu imports jāvērtē kumulatīvi.

| (116) | Tā kā attiecībā uz Indiju dempings provizoriski netika konstatēts, Komisija uzskatīja, ka šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar ietekmi, ko radījis imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(116)

Tā kā attiecībā uz Indiju dempings provizoriski netika konstatēts, Komisija uzskatīja, ka šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar ietekmi, ko radījis imports par dempinga cenām no ĶTR.

4.3.2.   Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

| (117) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Tad importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kā parādīts 113. apsvēruma 3. tabulā. |
| --- | --- |

(117)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Tad importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importa apjomus ar patēriņu Savienībā, kā parādīts 113. apsvēruma 3. tabulā.

Eurostat

| (118) | Čuguna izstrādājumu importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika.

  4. tabula


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR (t) | 126 790 | 157 728 | 152 494 | 147 186 |
| Indekss | 100 | 124 | 120 | 116 |
| Tirgus daļa (%) | 21,7 | 27,0 | 27,4 | 27,3 |
| Indekss | 100 | 125 | 126 | 126 |
| Avots: Eurostat, pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(118)

Čuguna izstrādājumu importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika.

4. tabula

4. tabula

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Importa apjoms no ĶTR (t)

126 790

157 728

152 494

147 186

Indekss

Indekss

100

100

124

124

120

120

116

116

Tirgus daļa (%)

21,7

27,0

27,4

27,3

Indekss

Indekss

100

100

125

125

126

126

126

126

Avots: Eurostat, pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

Eurostat

| (119) | Importa apjoms no ĶTR Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 16 %. Pēc tam, kad no 2013. līdz 2014. gadam imports no ĶTR palielinājās par 24 %, 2015. gadā tas pastāvīgi samazinājās par 4 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā vēl par 4 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(119)

Importa apjoms no ĶTR Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 16 %. Pēc tam, kad no 2013. līdz 2014. gadam imports no ĶTR palielinājās par 24 %, 2015. gadā tas pastāvīgi samazinājās par 4 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā vēl par 4 procentpunktiem.

| (120) | Vienlaikus importa no ĶTR tirgus daļa Savienības tirgū palielinājās no 21,7 % 2013. gadā līdz 27,3 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(120)

Vienlaikus importa no ĶTR tirgus daļa Savienības tirgū palielinājās no 21,7 % 2013. gadā līdz 27,3 % izmeklēšanas periodā.

| (121) | CCCME pauda bažas par importa datu ticamību. Tā apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēji ir balstījušies uz Eurostat datiem, kas pilnībā neatbilst attiecīgā ražojuma definīcijai. |
| --- | --- |

(121)

CCCME pauda bažas par importa datu ticamību. Tā apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēji ir balstījušies uz Eurostat datiem, kas pilnībā neatbilst attiecīgā ražojuma definīcijai.

CCCME

Eurostat

| (122) | Komisija norāda, ka sūdzības iesniedzēji sūdzībā paskaidroja savu metodi, ko izmantoja, lai, balstoties uz Eurostat datiem, iegūtu importa datus, kas attiecas tikai uz attiecīgo ražojumu. Tā kā uzticamākas metodes un datu nebija, Komisija noteica attiecīgā ražojuma importa apjomu no ĶTR saskaņā ar šo metodi, izmantojot Eurostat datus un izslēdzot noteku režģus. Turklāt CCCME nav sniegusi alternatīvus datus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(122)

Komisija norāda, ka sūdzības iesniedzēji sūdzībā paskaidroja savu metodi, ko izmantoja, lai, balstoties uz Eurostat datiem, iegūtu importa datus, kas attiecas tikai uz attiecīgo ražojumu. Tā kā uzticamākas metodes un datu nebija, Komisija noteica attiecīgā ražojuma importa apjomu no ĶTR saskaņā ar šo metodi, izmantojot Eurostat datus un izslēdzot noteku režģus. Turklāt CCCME nav sniegusi alternatīvus datus. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Eurostat

Eurostat

CCCME

4.3.3.   Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums

Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums

| (123) | Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(123)

Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem.

Eurostat

| (124) | Importam no ĶTR Savienībā bija šāda vidējās cenas dinamika.

  5. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no ĶTR cena | 1 088 | 1 123 | 1 247 | 1 136 |
| Indekss | 100 | 103 | 115 | 104 |
| Avots: Eurostat. |

(124)

Importam no ĶTR Savienībā bija šāda vidējās cenas dinamika.

5. tabula

5. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Importa no ĶTR cena

1 088

1 123

1 247

1 136

Indekss

Indekss

100

100

103

103

115

115

104

104

Avots: Eurostat.

Avots

Eurostat

| (125) | Importa no ĶTR vidējās cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. Pēc tam, kad no 2013. līdz 2015. gadam tās palielinājās par 15 %, no 2015. gada līdz izmeklēšanas periodam tās strauji samazinājās, proti, par 11 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(125)

Importa no ĶTR vidējās cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. Pēc tam, kad no 2013. līdz 2015. gadam tās palielinājās par 15 %, no 2015. gada līdz izmeklēšanas periodam tās strauji samazinājās, proti, par 11 procentpunktiem.

| (126) | Tā kā šie dati ir balstīti uz importa statistiku un detalizēts ražojuma veidu klāsts nav zināms, cenu dinamikas dati nav pilnībā uzticami. |
| --- | --- |

(126)

Tā kā šie dati ir balstīti uz importa statistiku un detalizēts ražojuma veidu klāsts nav zināms, cenu dinamikas dati nav pilnībā uzticami.

| (127) | Komisija konstatēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  1) | katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī); un |
| --- | --- | --- |

(127)

Komisija konstatēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

1)

katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī); un

EXW

| 2) | attiecīgās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no pieciem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un kas ir noteiktas CIF līmenī, ar attiecīgām korekcijām, ņemot vērā muitas nodokļus (1,7 % pelēkā čuguna izstrādājumiem un 2,7 % plastiskā čuguna izstrādājumiem). |
| --- | --- |

2)

attiecīgās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no pieciem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un kas ir noteiktas CIF līmenī, ar attiecīgām korekcijām, ņemot vērā muitas nodokļus (1,7 % pelēkā čuguna izstrādājumiem un 2,7 % plastiskā čuguna izstrādājumiem).

CIF

| (128) | Komisija veica šādu cenu salīdzinājumu darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecināja par cenu samazinājuma starpībām diapazonā no 35,4 % līdz 42,7 %. |
| --- | --- |

(128)

Komisija veica šādu cenu salīdzinājumu darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecināja par cenu samazinājuma starpībām diapazonā no 35,4 % līdz 42,7 %.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (129) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(129)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (130) | Kā minēts 12. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(130)

Kā minēts 12. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

| (131) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. |
| --- | --- |

(131)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus.

| (132) | Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, izaugsme, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga), pamatojoties uz informāciju, ko sniedza sūdzības iesniedzēji un Savienības ražotāji. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(132)

Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, izaugsme, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga), pamatojoties uz informāciju, ko sniedza sūdzības iesniedzēji un Savienības ražotāji. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem.

| (133) | Nesaistīto importētāju apvienība apgalvoja, ka makroekonomiskie rādītāji liecina par pozitīvu un stabilu Savienības ražošanas nozares stāvokli kopumā. Dati atspoguļo vispārēju pieprasījuma samazinājumu Eiropā pēc izmeklējamā ražojuma, ko nevajadzētu sasaistīt ar importu no ĶTR un Indijas. |
| --- | --- |

(133)

Nesaistīto importētāju apvienība apgalvoja, ka makroekonomiskie rādītāji liecina par pozitīvu un stabilu Savienības ražošanas nozares stāvokli kopumā. Dati atspoguļo vispārēju pieprasījuma samazinājumu Eiropā pēc izmeklējamā ražojuma, ko nevajadzētu sasaistīt ar importu no ĶTR un Indijas.

| (134) | Komisija pārbaudīja makroekonomiskos rādītājus, ko ieguva no sūdzības iesniedzējiem. Dati par Savienības ražošanas nozari kopumā bija balstīti uz faktiskajiem datiem par sūdzības iesniedzējiem un ražotājiem, kuri atbalstīja sūdzību, un pārbaudītām aplēsēm, kas attiecībā uz atlikušo Savienības ražošanas nozares daļu iegūtas no sūdzības iesniedzējiem. |
| --- | --- |

(134)

Komisija pārbaudīja makroekonomiskos rādītājus, ko ieguva no sūdzības iesniedzējiem. Dati par Savienības ražošanas nozari kopumā bija balstīti uz faktiskajiem datiem par sūdzības iesniedzējiem un ražotājiem, kuri atbalstīja sūdzību, un pārbaudītām aplēsēm, kas attiecībā uz atlikušo Savienības ražošanas nozares daļu iegūtas no sūdzības iesniedzējiem.

| (135) | Tādējādi Komisija uzskatīja, ka makroekonomisko datu kopa ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim. |
| --- | --- |

(135)

Tādējādi Komisija uzskatīja, ka makroekonomisko datu kopa ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim.

| (136) | Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus (vienības pārdošanas vidējās cenas, darbaspēka izmaksas, vienības izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem), pamatojoties uz datiem, kas ietverti izlasē iekļauto Savienības ražotāju pienācīgi pārbaudītās atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(136)

Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus (vienības pārdošanas vidējās cenas, darbaspēka izmaksas, vienības izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem), pamatojoties uz datiem, kas ietverti izlasē iekļauto Savienības ražotāju pienācīgi pārbaudītās atbildēs uz anketas jautājumiem. Dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (137) | Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

  6. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 378 424 | 390 209 | 362 881 | 361 561 |
| Indekss | 100 | 103 | 96 | 96 |
| Ražošanas jauda (t) | 697 794 | 688 543 | 665 308 | 669 176 |
| Indekss | 100 | 99 | 95 | 96 |
| Jaudas izmantojums (%) | 54,2 | 56,7 | 54,5 | 54,0 |
| Indekss | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Avots: pārbaudītie sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(137)

Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika.

6. tabula

6. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (t)

378 424

390 209

362 881

361 561

Indekss

Indekss

100

100

103

103

96

96

96

96

Ražošanas jauda (t)

697 794

688 543

665 308

669 176

Indekss

Indekss

100

100

99

99

95

95

96

96

Jaudas izmantojums (%)

54,2

56,7

54,5

54,0

Indekss

Indekss

100

100

104

104

100

100

99

99

Avots: pārbaudītie sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

| (138) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 4 %. Pēc tam, kad no 2013. līdz 2014. gadam ražošanas apjoms nedaudz palielinājās, 2015. gadā tas samazinājās par 7 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā saglabājās stabils. |
| --- | --- |

(138)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 4 %. Pēc tam, kad no 2013. līdz 2014. gadam ražošanas apjoms nedaudz palielinājās, 2015. gadā tas samazinājās par 7 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā saglabājās stabils.

| (139) | Ražošanas apjoma samazinājumu laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam izraisīja patēriņa samazinājums, kā parādīts 113. apsvēruma 3. tabulā, kā arī importa apjoma pieaugums par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(139)

Ražošanas apjoma samazinājumu laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam izraisīja patēriņa samazinājums, kā parādīts 113. apsvēruma 3. tabulā, kā arī importa apjoma pieaugums par dempinga cenām no ĶTR.

| (140) | Savienības ražošanas nozares paziņotie ražošanas jaudas rādītāji attiecas uz tehnisko jaudu, kas nozīmē, ka ir ņemtas vērā nozarē par standartu pieņemtās korekcijas par uzstādīšanas laiku, apkopi, sastrēgumiem ražošanā un citiem parastiem pārtraukumiem. |
| --- | --- |

(140)

Savienības ražošanas nozares paziņotie ražošanas jaudas rādītāji attiecas uz tehnisko jaudu, kas nozīmē, ka ir ņemtas vērā nozarē par standartu pieņemtās korekcijas par uzstādīšanas laiku, apkopi, sastrēgumiem ražošanā un citiem parastiem pārtraukumiem.

| (141) | Tādējādi no 2013. līdz 2015. gadam ražošanas jauda samazinājās par 5 procentpunktiem, bet pēc tam tā nedaudz palielinājās par 1 procentpunktu. |
| --- | --- |

(141)

Tādējādi no 2013. līdz 2015. gadam ražošanas jauda samazinājās par 5 procentpunktiem, bet pēc tam tā nedaudz palielinājās par 1 procentpunktu.

| (142) | Tā kā ražošanas apjoma un ražošanas jaudas rādītāji atbilda aptuveni tādai pašai lejupejošai tendencei, jaudas izmantojums attiecīgajā periodā saglabājas stabils. Kopumā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā saglabājās ļoti zemā līmenī. |
| --- | --- |

(142)

Tā kā ražošanas apjoma un ražošanas jaudas rādītāji atbilda aptuveni tādai pašai lejupejošai tendencei, jaudas izmantojums attiecīgajā periodā saglabājas stabils. Kopumā jaudas izmantojums attiecīgajā periodā saglabājās ļoti zemā līmenī.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (143) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  7. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 355 353 | 343 683 | 320 748 | 317 276 |
| Indekss | 100 | 97 | 90 | 89 |
| Tirgus daļa (%) | 60,8 | 58,8 | 57,6 | 58,8 |
| Indekss | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Avots: pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(143)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

355 353

343 683

320 748

317 276

Indekss

Indekss

100

100

97

97

90

90

89

89

Tirgus daļa (%)

60,8

58,8

57,6

58,8

Indekss

Indekss

100

100

97

97

95

95

97

97

Avots: pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

| (144) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %. |
| --- | --- |

(144)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %.

| (145) | Līdzīgi ražošanas apjoma dinamikai pārdošanas apjoma samazinājumu laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam izraisīja patēriņa samazinājums Savienības tirgū, kā paskaidrots 113. apsvērumā, kā arī importa apjoma pieaugums par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(145)

Līdzīgi ražošanas apjoma dinamikai pārdošanas apjoma samazinājumu laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam izraisīja patēriņa samazinājums Savienības tirgū, kā paskaidrots 113. apsvērumā, kā arī importa apjoma pieaugums par dempinga cenām no ĶTR.

| (146) | Ņemot vērā importa pieaugumu no ĶTR tirgū, kurā patēriņš samazinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 3 %. |
| --- | --- |

(146)

Ņemot vērā importa pieaugumu no ĶTR tirgū, kurā patēriņš samazinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 3 %.

4.4.2.3.   Izaugsme

Izaugsme

| (147) | Patēriņš Savienībā laikā no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam pakāpeniski samazinājās par 8 % jeb gandrīz 46 000 t. Šim samazinājumam ir negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjomiem un nodarbinātību. |
| --- | --- |

(147)

Patēriņš Savienībā laikā no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam pakāpeniski samazinājās par 8 % jeb gandrīz 46 000 t. Šim samazinājumam ir negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjomiem un nodarbinātību.

4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (148) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  8. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 3 123 | 3 288 | 2 929 | 2 910 |
| Indekss | 100 | 105 | 94 | 93 |
| Ražīgums (t/pilnslodzes ekvivalents) | 121,2 | 118,7 | 123,9 | 124,2 |
| Indekss | 100 | 98 | 102 | 103 |
| Avots: pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(148)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

8. tabula

8. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

3 123

3 288

2 929

2 910

Indekss

Indekss

100

100

105

105

94

94

93

93

Ražīgums (t/pilnslodzes ekvivalents)

121,2

118,7

123,9

124,2

Indekss

Indekss

100

100

98

98

102

102

103

103

Avots: pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

| (149) | Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā par 7 % samazinājies nodarbinātības līmenis. Minētais samazinājums bija saistīts ar 4 % ražošanas apjoma samazinājumu, ko izraisīja pieprasījuma sarukums un aizvien lielāki importa apjomi par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(149)

Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā par 7 % samazinājies nodarbinātības līmenis. Minētais samazinājums bija saistīts ar 4 % ražošanas apjoma samazinājumu, ko izraisīja pieprasījuma sarukums un aizvien lielāki importa apjomi par dempinga cenām no ĶTR.

4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (150) | Dempinga starpība ĶTR ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no ĶTR apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(150)

Dempinga starpība ĶTR ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no ĶTR apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

| (151) | Padome 2005. gadā noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu ĶTR izcelsmes lējumu importam (4). Šie pasākumi tika atcelti 2011. gada septembrī (5). Šajā izmeklēšanā savāktie rādītāji liecina, ka dempings Savienībā attiecīgajā periodā ir atsācies. |
| --- | --- |

(151)

Padome 2005. gadā noteica galīgo antidempinga maksājumu konkrētu ĶTR izcelsmes lējumu importam (4). Šie pasākumi tika atcelti 2011. gada septembrī (5). Šajā izmeklēšanā savāktie rādītāji liecina, ka dempings Savienībā attiecīgajā periodā ir atsācies.

4

5

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (152) | Triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  9. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena (EUR/t) | 1 595 | 1 567 | 1 536 | 1 511 |
| Indekss | 100 | 98 | 96 | 95 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 1 511 | 1 500 | 1 480 | 1 464 |
| Indekss | 100 | 99 | 98 | 97 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(152)

Triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

9. tabula

9. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Vidējā pārdošanas cena (EUR/t)

1 595

1 567

1 536

1 511

Indekss

Indekss

100

100

98

98

96

96

95

95

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

1 511

1 500

1 480

1 464

Indekss

Indekss

100

100

99

99

98

98

97

97

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

| (153) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas pastāvīgi samazinājās par 5 %, savukārt vidējās vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. |
| --- | --- |

(153)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas pastāvīgi samazinājās par 5 %, savukārt vidējās vienības ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %.

| (154) | Lai ierobežotu tirgus daļas zaudēšanu un konkurētu ar importu par zemām dempinga cenām no ĶTR, Savienības ražotāji bija spiesti samazināt pārdošanas cenas. Cenu samazinājums pārsniedz ražošanas izmaksu samazinājumu, kas galvenokārt saistīts ar izejmateriālu cenu samazinājumu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(154)

Lai ierobežotu tirgus daļas zaudēšanu un konkurētu ar importu par zemām dempinga cenām no ĶTR, Savienības ražotāji bija spiesti samazināt pārdošanas cenas. Cenu samazinājums pārsniedz ražošanas izmaksu samazinājumu, kas galvenokārt saistīts ar izejmateriālu cenu samazinājumu attiecīgajā periodā.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (155) | Triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  10. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas (EUR) | 56 018 | 55 789 | 57 977 | 57 501 |
| Indekss | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Avots: pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(155)

Triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

10. tabula

10. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas (EUR)

56 018

55 789

57 977

57 501

Indekss

Indekss

100

100

100

100

103

103

103

103

Avots: pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

| (156) | Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto palielinājās par 3 %. |
| --- | --- |

(156)

Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto palielinājās par 3 %.

4.4.3.3.   Krājumi

Krājumi

| (157) | Triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  11. tabula


  Krājumi | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 29 456 | 36 406 | 33 824 | 32 971 |
| Indekss | 100 | 124 | 115 | 112 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(157)

Triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

11. tabula

11. tabula

Krājumi

Krājumi

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (t)

29 456

36 406

33 824

32 971

Indekss

Indekss

100

100

124

124

115

115

112

112

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

| (158) | Attiecīgajā periodā triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi perioda beigās palielinājās par 12 %. Palielinājumu no 2013. gada līdz 2014. gadam izraisīja ražošanas apjomu pieaugums, savukārt pārdošanas apjomi Savienības tirgū samazinājās. |
| --- | --- |

(158)

Attiecīgajā periodā triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumi perioda beigās palielinājās par 12 %. Palielinājumu no 2013. gada līdz 2014. gadam izraisīja ražošanas apjomu pieaugums, savukārt pārdošanas apjomi Savienības tirgū samazinājās.

| (159) | Krājumu palielinājums galvenokārt bija saistīts ar to, ka, lai arī Savienības ražošanas nozare bija ierobežojusi ražošanas apjomus, pārdošanas apjomi samazinājās straujāk, jo Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu importam no Ķīnas. |
| --- | --- |

(159)

Krājumu palielinājums galvenokārt bija saistīts ar to, ka, lai arī Savienības ražošanas nozare bija ierobežojusi ražošanas apjomus, pārdošanas apjomi samazinājās straujāk, jo Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu importam no Ķīnas.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (160) | Triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  12. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 5,3 | 4,3 | 3,7 | 3,1 |
| Indekss | 100 | 81 | 69 | 59 |
| Naudas plūsma (tūkst. EUR) | 34 956 | 15 206 | 22 551 | 21 672 |
| Indekss | 100 | 44 | 65 | 62 |
| Investīcijas (tūkst. EUR) | 47 996 | 47 287 | 46 781 | 43 991 |
| Indekss | 100 | 99 | 97 | 92 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 35,6 | 30,4 | 28,3 | 31,2 |
| Indekss | 100 | 86 | 80 | 88 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(160)

Triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

12. tabula

12. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

5,3

4,3

3,7

3,1

Indekss

Indekss

100

100

81

81

69

69

59

59

Naudas plūsma (tūkst. EUR)

34 956

15 206

22 551

21 672

Indekss

Indekss

100

100

44

44

65

65

62

62

Investīcijas (tūkst. EUR)

47 996

47 287

46 781

43 991

Indekss

Indekss

100

100

99

99

97

97

92

92

Ienākums no ieguldījumiem (%)

35,6

30,4

28,3

31,2

Indekss

Indekss

100

100

86

86

80

80

88

88

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

| (161) | Komisija noteica triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(161)

Komisija noteica triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (162) | Pēdējo desmit gadu laikā Savienības ražošanas nozares peļņa pakāpeniski samazinājās. Lai gan 2006. gadā Savienības ražotāju rentabilitāte bija aptuveni 10 %, attiecīgā perioda pirmajā gadā rentabilitāte bija vien 5,3 % un attiecīgajā periodā šis rādītājs turpināja pasliktināties. Triju izlasē iekļauto uzņēmumu rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 41 %. |
| --- | --- |

(162)

Pēdējo desmit gadu laikā Savienības ražošanas nozares peļņa pakāpeniski samazinājās. Lai gan 2006. gadā Savienības ražotāju rentabilitāte bija aptuveni 10 %, attiecīgā perioda pirmajā gadā rentabilitāte bija vien 5,3 % un attiecīgajā periodā šis rādītājs turpināja pasliktināties. Triju izlasē iekļauto uzņēmumu rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par 41 %.

| (163) | Šo negatīvo tendenci izraisīja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazinājums Savienības tirgū par cenām, kas attiecīgajā periodā samazinājās straujāk nekā ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(163)

Šo negatīvo tendenci izraisīja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazinājums Savienības tirgū par cenām, kas attiecīgajā periodā samazinājās straujāk nekā ražošanas izmaksas.

| (164) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 38 %. Pēc tam, kad no 2013. līdz 2014. gadam novērots samazinājums par 56 %, ko ietekmēja ražošanas apjomu pieaugums salīdzinājumā ar 2013. gadu, sarūkot pārdošanas apjomiem, 2015. gadā tā uzlabojās. Tomēr šī negatīvā tendence turpinājās izmeklēšanas periodā (ar relatīvi nelielu samazinājumu). |
| --- | --- |

(164)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsma attiecīgajā periodā samazinājās par 38 %. Pēc tam, kad no 2013. līdz 2014. gadam novērots samazinājums par 56 %, ko ietekmēja ražošanas apjomu pieaugums salīdzinājumā ar 2013. gadu, sarūkot pārdošanas apjomiem, 2015. gadā tā uzlabojās. Tomēr šī negatīvā tendence turpinājās izmeklēšanas periodā (ar relatīvi nelielu samazinājumu).

| (165) | Ieguldījumi ir aktīvu neto uzskaites vērtība. No 2013. līdz 2015. gadam tie pakāpeniski samazinājās par 3 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā tie strauji samazinājās par 5 procentpunktiem. Kopumā ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %. Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kura atspoguļo aktīvu nolietojuma līmeni. Attiecīgajā periodā ienākums no ieguldījumiem samazinājās par 12 %. Pēc tam, kad no 2013. gada līdz 2015. gadam tas pastāvīgi samazinājās, ko būtiski ietekmēja pārdošanas apjomu samazinājums, izmeklēšanas periodā tas nedaudz palielinājās. Tomēr šis rādītājs pēc būtības neatspoguļo Savienības ražošanas nozares stāvokli. Savienības ražošanas nozares aktīvi ir gandrīz pilnībā nolietoti, un līdz ar to neto aktīvu vērtība ir neliela, kas izraisa mākslīgi augstu ienākumu no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(165)

Ieguldījumi ir aktīvu neto uzskaites vērtība. No 2013. līdz 2015. gadam tie pakāpeniski samazinājās par 3 procentpunktiem un izmeklēšanas periodā tie strauji samazinājās par 5 procentpunktiem. Kopumā ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %. Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kura atspoguļo aktīvu nolietojuma līmeni. Attiecīgajā periodā ienākums no ieguldījumiem samazinājās par 12 %. Pēc tam, kad no 2013. gada līdz 2015. gadam tas pastāvīgi samazinājās, ko būtiski ietekmēja pārdošanas apjomu samazinājums, izmeklēšanas periodā tas nedaudz palielinājās. Tomēr šis rādītājs pēc būtības neatspoguļo Savienības ražošanas nozares stāvokli. Savienības ražošanas nozares aktīvi ir gandrīz pilnībā nolietoti, un līdz ar to neto aktīvu vērtība ir neliela, kas izraisa mākslīgi augstu ienākumu no ieguldījumiem.

| (166) | Savienības ražošanas nozares vājie finanšu rādītāji no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam ierobežoja tās spēju piesaistīt kapitālu. Čuguna izstrādājumu ražošanas nozare ir kapitālietilpīga un to raksturo tas, ka ik pēc 15–20 gadiem ir jāveic būtiski ieguldījumi ražošanas procesā nepieciešamo iekārtu atjaunināšanā. Savienības ražošanas nozares ražotnes strauji noveco un tai ir nepieciešami būtiski ilgtermiņa ieguldījumi, lai tā spētu turpināt savu darbību. Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā nav pietiekams, lai segtu šādus būtiskus ieguldījumus. |
| --- | --- |

(166)

Savienības ražošanas nozares vājie finanšu rādītāji no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam ierobežoja tās spēju piesaistīt kapitālu. Čuguna izstrādājumu ražošanas nozare ir kapitālietilpīga un to raksturo tas, ka ik pēc 15–20 gadiem ir jāveic būtiski ieguldījumi ražošanas procesā nepieciešamo iekārtu atjaunināšanā. Savienības ražošanas nozares ražotnes strauji noveco un tai ir nepieciešami būtiski ilgtermiņa ieguldījumi, lai tā spētu turpināt savu darbību. Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā nav pietiekams, lai segtu šādus būtiskus ieguldījumus.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (167) | Iepriekšminēto faktoru pārbaude liecina, ka no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās (– 4 %) un tā zaudēja savu tirgus daļu. Attiecīgajā periodā ir slēgtas četras Savienības lietuves. |
| --- | --- |

(167)

Iepriekšminēto faktoru pārbaude liecina, ka no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās (– 4 %) un tā zaudēja savu tirgus daļu. Attiecīgajā periodā ir slēgtas četras Savienības lietuves.

| (168) | Turklāt no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražotāju rentabilitāte ir samazinājusies gandrīz uz pusi līdz ļoti zemam līmenim. |
| --- | --- |

(168)

Turklāt no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražotāju rentabilitāte ir samazinājusies gandrīz uz pusi līdz ļoti zemam līmenim.

| (169) | Vēl jo vairāk pārējie kaitējuma rādītāji, piemēram, jauda (– 4 %), pārdošanas apjoms Savienībā (– 11 %) un nodarbinātība (– 7 %) attiecīgajā periodā mainījās negatīvi. |
| --- | --- |

(169)

Vēl jo vairāk pārējie kaitējuma rādītāji, piemēram, jauda (– 4 %), pārdošanas apjoms Savienībā (– 11 %) un nodarbinātība (– 7 %) attiecīgajā periodā mainījās negatīvi.

| (170) | Pamatojoties uz minēto, Komisija šajā posmā secina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(170)

Pamatojoties uz minēto, Komisija šajā posmā secina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (171) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no ĶTR ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(171)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no ĶTR ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (172) | Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām no ĶTR, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir šādi: imports no citām trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji, pieprasījuma samazinājums, Savienības ražotāju savstarpējā konkurence, Savienības ražošanas nozares pārvaldība un iespējamā Savienības tirgus segmentācija. |
| --- | --- |

(172)

Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām no ĶTR, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir šādi: imports no citām trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji, pieprasījuma samazinājums, Savienības ražotāju savstarpējā konkurence, Savienības ražošanas nozares pārvaldība un iespējamā Savienības tirgus segmentācija.

5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

Importa par dempinga cenām ietekme

| (173) | Dempinga cenas importam no ĶTR izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām; cenu samazinājuma starpības bija diapazonā no 35,4 % līdz 42,7 %, kā rezultātā samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un peļņa (no 5,3 % 2013. gadā līdz 3,1 % izmeklēšanas periodā). Faktiski attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 11 % pārdošanas apjoma tirgū, kas samazinājās par 8 %, savukārt importa apjoms no ĶTR palielinājās par 16 %. |
| --- | --- |

(173)

Dempinga cenas importam no ĶTR izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām; cenu samazinājuma starpības bija diapazonā no 35,4 % līdz 42,7 %, kā rezultātā samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un peļņa (no 5,3 % 2013. gadā līdz 3,1 % izmeklēšanas periodā). Faktiski attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 11 % pārdošanas apjoma tirgū, kas samazinājās par 8 %, savukārt importa apjoms no ĶTR palielinājās par 16 %.

| (174) | Kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu 2,1 procentpunktu apmērā sedza ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļas pieaugums par 5,6 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(174)

Kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu 2,1 procentpunktu apmērā sedza ĶTR izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļas pieaugums par 5,6 procentpunktiem.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (175) | Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  13. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Apjoms (t) | 37 917 | 51 561 | 51 452 | 46 004 |
| Indekss | 100 | 136 | 136 | 121 |
| Tirgus daļa (%) | 6,5 | 8,8 | 9,2 | 8,5 |
| Vidējā cena | 945 | 1 027 | 1 055 | 976 |
| Indekss | 100 | 109 | 112 | 103 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (t) | 64 843 | 31 263 | 32 373 | 29 468 |
| Indekss | 100 | 48 | 50 | 45 |
| Tirgus daļa (%) | 11,1 | 5,4 | 5,8 | 5,5 |
| Vidējā cena | 928 | 1 702 | 1 770 | 1 795 |
| Indekss | 100 | 183 | 190 | 193 |
| Kopā no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR | Apjoms (t) | 102 759 | 82 824 | 83 825 | 75 471 |
| Indekss | 100 | 81 | 82 | 73 |
| Tirgus daļa (%) | 17,6 | 14,2 | 15,0 | 14,0 |
| Vidējā cena | 922 | 1 269 | 1 317 | 1 282 |
| Indekss | 100 | 138 | 143 | 139 |
| Avots: Eurostat, pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi. |

(175)

Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

13. tabula

13. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Indija

Apjoms (t)

37 917

51 561

51 452

46 004

Indekss

Indekss

100

100

136

136

136

136

121

121

Tirgus daļa (%)

6,5

8,8

9,2

8,5

Vidējā cena

945

1 027

1 055

976

Indekss

Indekss

100

100

109

109

112

112

103

103

Citas trešās valstis

Apjoms (t)

64 843

31 263

32 373

29 468

Indekss

Indekss

100

100

48

48

50

50

45

45

Tirgus daļa (%)

11,1

5,4

5,8

5,5

Vidējā cena

928

1 702

1 770

1 795

Indekss

Indekss

100

100

183

183

190

190

193

193

Kopā no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR

Apjoms (t)

102 759

82 824

83 825

75 471

Indekss

Indekss

100

100

81

81

82

82

73

73

Tirgus daļa (%)

17,6

14,2

15,0

14,0

Vidējā cena

922

1 269

1 317

1 282

Indekss

Indekss

100

100

138

138

143

143

139

139

Avots: Eurostat, pārbaudīti sūdzības iesniedzēju iesniegumi.

Avots: Eurostat

| (176) | Importa apjoms no citām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā samazinājās par 27 %, no 102 759 t 2013. gadā līdz 75 471 t izmeklēšanas periodā. Šo valstu tirgus daļa samazinājās par 20 %. Šā importa lielākās daļas izcelsme ir Indijā (61 % izmeklēšanas periodā). Imports no trešām valstīm izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 34 % visa importa Savienībā, savukārt imports no Indijas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 21 % šā rādītāja. |
| --- | --- |

(176)

Importa apjoms no citām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā samazinājās par 27 %, no 102 759 t 2013. gadā līdz 75 471 t izmeklēšanas periodā. Šo valstu tirgus daļa samazinājās par 20 %. Šā importa lielākās daļas izcelsme ir Indijā (61 % izmeklēšanas periodā). Imports no trešām valstīm izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 34 % visa importa Savienībā, savukārt imports no Indijas izmeklēšanas periodā veidoja aptuveni 21 % šā rādītāja.

| (177) | Izvērtējot importa apjomu no Indijas, attiecīgajā periodā tas pieauga par 19 % no 37 917 t 2013. gadā līdz aptuveni 46 004 t izmeklēšanas periodā. Izmeklēšanas periodā importa no Indijas tirgus daļa palielinājās par 30 % no 6,5 % 2013. gadā līdz 8,5 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(177)

Izvērtējot importa apjomu no Indijas, attiecīgajā periodā tas pieauga par 19 % no 37 917 t 2013. gadā līdz aptuveni 46 004 t izmeklēšanas periodā. Izmeklēšanas periodā importa no Indijas tirgus daļa palielinājās par 30 % no 6,5 % 2013. gadā līdz 8,5 % izmeklēšanas periodā.

| (178) | Attiecīgajā periodā imports no ĶTR daļēji ieguva tirgus daļu no Savienības ražošanas nozares un daļēji no trešām valstīm, izņemot Indiju, lai gan nevar izslēgt, ka importa no Indijas tirgus daļas pieaugums arī vismaz daļēji notika uz Savienības ražošanas nozares rēķina. |
| --- | --- |

(178)

Attiecīgajā periodā imports no ĶTR daļēji ieguva tirgus daļu no Savienības ražošanas nozares un daļēji no trešām valstīm, izņemot Indiju, lai gan nevar izslēgt, ka importa no Indijas tirgus daļas pieaugums arī vismaz daļēji notika uz Savienības ražošanas nozares rēķina.

| (179) | Turklāt importa no Indijas cenas izmeklēšanas periodā bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (līdzīgā līmenī kā importa no ĶTR cenas, proti, no 40 % līdz 50 %). Pamatojoties uz apjomu tonnās, importa no ĶTR cenas attiecīgajā periodā vidēji bija augstākas par importa no Indijas cenām. Tomēr šī cenu starpība neatspoguļo faktisko situāciju, jo Indijas un Ķīnas eksporta ražojumu klāsts ir atšķirīgs. Indija galvenokārt eksportēja uz ES pelēko čugunu, savukārt Ķīna pamatā eksportēja plastisko čugunu. Pelēkā čuguna relatīvi lielāka trausluma dēļ pelēkā čuguna izstrādājuma ražošanā nepieciešams lielāks materiāla daudzums nekā ražojumam, kas izgatavots no plastiskā čuguna, lai sasniegtu salīdzināmus rezultātus. Tāpēc izstrādājumi, kas izgatavoti no pelēkā čuguna, ir smagāki, kā rezultātā attiecīgā ražojuma cenu līmenis par vienību ir līdzīgs. |
| --- | --- |

(179)

Turklāt importa no Indijas cenas izmeklēšanas periodā bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (līdzīgā līmenī kā importa no ĶTR cenas, proti, no 40 % līdz 50 %). Pamatojoties uz apjomu tonnās, importa no ĶTR cenas attiecīgajā periodā vidēji bija augstākas par importa no Indijas cenām. Tomēr šī cenu starpība neatspoguļo faktisko situāciju, jo Indijas un Ķīnas eksporta ražojumu klāsts ir atšķirīgs. Indija galvenokārt eksportēja uz ES pelēko čugunu, savukārt Ķīna pamatā eksportēja plastisko čugunu. Pelēkā čuguna relatīvi lielāka trausluma dēļ pelēkā čuguna izstrādājuma ražošanā nepieciešams lielāks materiāla daudzums nekā ražojumam, kas izgatavots no plastiskā čuguna, lai sasniegtu salīdzināmus rezultātus. Tāpēc izstrādājumi, kas izgatavoti no pelēkā čuguna, ir smagāki, kā rezultātā attiecīgā ražojuma cenu līmenis par vienību ir līdzīgs.

| (180) | Ņemot vērā to, ka importa no Indijas cenas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tas ir veicinājis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tomēr importa no Indijas apjoms un tirgus daļa ir daudz mazāki (8,5 % tirgus daļa izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar 27,3 % ĶTR). Konkrētāk, importa no ĶTR līmenis (147 186 t izmeklēšanas periodā) izmeklēšanas periodā bija daudz lielāks un vairāk nekā trīs reizes lielāks par importa no Indijas līmeni izmeklēšanas periodā (46 004 t izmeklēšanas periodā). Tādējādi imports no Indijas nav izjaucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, un tam nevarētu būt vairāk nekā margināla ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(180)

Ņemot vērā to, ka importa no Indijas cenas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tas ir veicinājis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tomēr importa no Indijas apjoms un tirgus daļa ir daudz mazāki (8,5 % tirgus daļa izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar 27,3 % ĶTR). Konkrētāk, importa no ĶTR līmenis (147 186 t izmeklēšanas periodā) izmeklēšanas periodā bija daudz lielāks un vairāk nekā trīs reizes lielāks par importa no Indijas līmeni izmeklēšanas periodā (46 004 t izmeklēšanas periodā). Tādējādi imports no Indijas nav izjaucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, un tam nevarētu būt vairāk nekā margināla ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (181) | Eurostat datu analīze liecina, ka cenas importam no citām valstīm, izņemot Indiju un ĶTR, palielinājās, tādējādi izmeklēšanas periodā sasniedzot līmeni, kas ir augstāks par Savienības ražošanas nozares cenām, savukārt importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 55 % (no 64 843 t līdz 29 468 t) (6). Tādējādi šis imports nevarēja izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(181)

Eurostat datu analīze liecina, ka cenas importam no citām valstīm, izņemot Indiju un ĶTR, palielinājās, tādējādi izmeklēšanas periodā sasniedzot līmeni, kas ir augstāks par Savienības ražošanas nozares cenām, savukārt importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 55 % (no 64 843 t līdz 29 468 t) (6). Tādējādi šis imports nevarēja izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

Eurostat

6

| (182) | Komisija kumulatīvi analizēja arī importu no citām valstīm, izņemot ĶTR. Importa apjoms samazinājās par 27 %, vidējā cena palielinājās par 39 % un tā bija ievērojami augstāka par importa no ĶTR cenām. Tādējādi imports no visām pārējām valstīm, izņemot ĶTR, nav izjaucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, un tam nevarētu būt vairāk nekā margināla ietekme uz kaitējumu. |
| --- | --- |

(182)

Komisija kumulatīvi analizēja arī importu no citām valstīm, izņemot ĶTR. Importa apjoms samazinājās par 27 %, vidējā cena palielinājās par 39 % un tā bija ievērojami augstāka par importa no ĶTR cenām. Tādējādi imports no visām pārējām valstīm, izņemot ĶTR, nav izjaucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, un tam nevarētu būt vairāk nekā margināla ietekme uz kaitējumu.

5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (183) | Triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  14. tabula


  Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji | 2013 | 2014 | 2015 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (t) | 14 030 | 16 015 | 19 363 | 19 842 |
| Indekss | 100 | 114 | 138 | 141 |
| Vidējā cena (EUR) | 1 452 | 1 509 | 1 463 | 1 443 |
| Indekss | 100 | 104 | 101 | 99 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(183)

Triju izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

14. tabula

14. tabula

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2013

2014

2015

Izmeklēšanas periods

Eksporta apjoms (t)

14 030

16 015

19 363

19 842

Indekss

Indekss

100

100

114

114

138

138

141

141

Vidējā cena (EUR)

1 452

1 509

1 463

1 443

Indekss

Indekss

100

100

104

104

101

101

99

99

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

| (184) | Savienības ražotāju eksports saistītiem un nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā palielinājās gan apjoma, gan vērtības ziņā. Eksporta vienības vidējā cena nesaistītiem pircējiem joprojām ir krietni virs importa no ĶTR vienības vidējās cenas. Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumi tādēļ nav veicinājuši vājo rentabilitāti un zemo jaudas izmantojumu Savienības ražošanas nozarē. Tādējādi Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji nav veicinājuši nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(184)

Savienības ražotāju eksports saistītiem un nesaistītiem pircējiem attiecīgajā periodā palielinājās gan apjoma, gan vērtības ziņā. Eksporta vienības vidējā cena nesaistītiem pircējiem joprojām ir krietni virs importa no ĶTR vienības vidējās cenas. Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumi tādēļ nav veicinājuši vājo rentabilitāti un zemo jaudas izmantojumu Savienības ražošanas nozarē. Tādējādi Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji nav veicinājuši nodarīto kaitējumu.

| (185) | Importētāju apvienība apgalvoja, ka jebkādu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu galvenokārt ir izraisījis Savienības eksporta ievērojamais samazinājums attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(185)

Importētāju apvienība apgalvoja, ka jebkādu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu galvenokārt ir izraisījis Savienības eksporta ievērojamais samazinājums attiecīgajā periodā.

| (186) | Komisija norādīja, ka importētāju apvienība savā argumentācijā izmantoja Eurostat datus. Kā paskaidrots 36. apsvērumā, attiecīgajam ražojumam Eurostat datubāzē piešķirts ex kods, tādēļ Eurostat dati neatbilst attiecīgā ražojuma definīcijai. |
| --- | --- |

(186)

Komisija norādīja, ka importētāju apvienība savā argumentācijā izmantoja Eurostat datus. Kā paskaidrots 36. apsvērumā, attiecīgajam ražojumam Eurostat datubāzē piešķirts ex kods, tādēļ Eurostat dati neatbilst attiecīgā ražojuma definīcijai.

Eurostat

Eurostat

ex

Eurostat

| (187) | Pārbaudītie Savienības ražotāju dati liecina par izmeklējamā ražojuma eksporta apjoma pieaugumu, kā norādīts 183. apsvēruma 14. tabulā. |
| --- | --- |

(187)

Pārbaudītie Savienības ražotāju dati liecina par izmeklējamā ražojuma eksporta apjoma pieaugumu, kā norādīts 183. apsvēruma 14. tabulā.

| (188) | Importētāju apvienība nav nākusi klājā ar argumentāciju, kas atspēko pārbaudītos datus, ko sniedza izlasē iekļautie uzņēmumi, un tāpēc apgalvojums ir noraidīts. |
| --- | --- |

(188)

Importētāju apvienība nav nākusi klājā ar argumentāciju, kas atspēko pārbaudītos datus, ko sniedza izlasē iekļautie uzņēmumi, un tāpēc apgalvojums ir noraidīts.

5.2.3.   Pieprasījuma samazinājums

Pieprasījuma samazinājums

| (189) | Importētāju apvienība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistīts ar ēku būves un inženiertehnisko būvju tirgiem, kas pilnībā vēl nav atguvušies no ekonomikas krīzes. Turklāt neskaidrās nākotnes perspektīvas saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ir radījušas problēmas Savienības ražošanas nozarei. Importētāju apvienība tomēr nesniedza pārliecinošus pierādījumus šiem apgalvojumiem. |
| --- | --- |

(189)

Importētāju apvienība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistīts ar ēku būves un inženiertehnisko būvju tirgiem, kas pilnībā vēl nav atguvušies no ekonomikas krīzes. Turklāt neskaidrās nākotnes perspektīvas saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ir radījušas problēmas Savienības ražošanas nozarei. Importētāju apvienība tomēr nesniedza pārliecinošus pierādījumus šiem apgalvojumiem.

| (190) | Turklāt Indijas ražošanas nozare apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēji sākotnēji nesniedza pierādījumus par tiešu saikni starp Savienības ražotāju (Aco, Dois Portos un EJ Access Systems) lietuvju slēgšanu un spiedienu, ko izraisīja iespējamais imports par dempinga cenām no ĶTR un Indijas. Tomēr minētās slēgšanas sakrita ar importa no ĶTR pieaugumu par dempinga cenām, tirgus daļas zaudējumu un Savienības ražošanas nozares cenu un rentabilitātes samazinājumu. |
| --- | --- |

(190)

Turklāt Indijas ražošanas nozare apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēji sākotnēji nesniedza pierādījumus par tiešu saikni starp Savienības ražotāju (Aco, Dois Portos un EJ Access Systems) lietuvju slēgšanu un spiedienu, ko izraisīja iespējamais imports par dempinga cenām no ĶTR un Indijas. Tomēr minētās slēgšanas sakrita ar importa no ĶTR pieaugumu par dempinga cenām, tirgus daļas zaudējumu un Savienības ražošanas nozares cenu un rentabilitātes samazinājumu.

Aco

Dois Portos

EJ Access Systems

| (191) | Komisija norādīja, ka attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 8 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 11 %, bet imports no ĶTR par dempinga cenām pieauga par 16 %. Tāpēc Komisija secina, ka pat tad, ja pieprasījuma samazinājums būtu varējis ietekmēt situāciju, kurā Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā nodarīts kaitējums, tas nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp Ķīnas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc Komisija noraidīja minētos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(191)

Komisija norādīja, ka attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 8 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 11 %, bet imports no ĶTR par dempinga cenām pieauga par 16 %. Tāpēc Komisija secina, ka pat tad, ja pieprasījuma samazinājums būtu varējis ietekmēt situāciju, kurā Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā nodarīts kaitējums, tas nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp Ķīnas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc Komisija noraidīja minētos apgalvojumus.

5.2.4.   Savienības ražotāju savstarpējā konkurence

Savienības ražotāju savstarpējā konkurence

| (192) | Importētāju apvienība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistīts ar tādu iekšējo konkurenci Savienībā, ko rada ražotāji, kuri atrodas Austrumeiropas dalībvalstīs, kas ir izraisījusi kaitējumu ražotājiem, kuri atrodas Rietumeiropas dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(192)

Importētāju apvienība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistīts ar tādu iekšējo konkurenci Savienībā, ko rada ražotāji, kuri atrodas Austrumeiropas dalībvalstīs, kas ir izraisījusi kaitējumu ražotājiem, kuri atrodas Rietumeiropas dalībvalstīs.

| (193) | Sūdzības iesniedzēji pauda pretēju viedokli, apgalvojot, ka Centrāleiropas un Austrumeiropas ražotāji nesliecās ļoti lielā mērā konkurēt ar Rietumeiropas dalībvalstu ražotājiem, jo tirgus Rietumeiropas dalībvalstīs nebija tik pievilcīgs, ņemot vērā importu par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(193)

Sūdzības iesniedzēji pauda pretēju viedokli, apgalvojot, ka Centrāleiropas un Austrumeiropas ražotāji nesliecās ļoti lielā mērā konkurēt ar Rietumeiropas dalībvalstu ražotājiem, jo tirgus Rietumeiropas dalībvalstīs nebija tik pievilcīgs, ņemot vērā importu par dempinga cenām no ĶTR.

| (194) | Komisija norādīja, ka Savienībā norit iekšējā tirdzniecība ar čuguna izstrādājumiem, arī starp Centrāleiropas/Austrumeiropas un Rietumeiropas dalībvalstīm. Savienības iekšējā tirdzniecība attiecīgajā periodā bija stabila, tāpēc tā nevarētu būt sekmējusi attiecīgajā periodā nodarīto kaitējumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(194)

Komisija norādīja, ka Savienībā norit iekšējā tirdzniecība ar čuguna izstrādājumiem, arī starp Centrāleiropas/Austrumeiropas un Rietumeiropas dalībvalstīm. Savienības iekšējā tirdzniecība attiecīgajā periodā bija stabila, tāpēc tā nevarētu būt sekmējusi attiecīgajā periodā nodarīto kaitējumu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

5.2.5.   Savienības ražošanas nozares pārvaldība

Savienības ražošanas nozares pārvaldība

| (195) | Importētāju apvienība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vājāks stāvoklis ir attiecināms uz vadības pieņemtiem neefektīviem lēmumiem un ieguldījumu trūkumu pētniecībā un izstrādē. |
| --- | --- |

(195)

Importētāju apvienība apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vājāks stāvoklis ir attiecināms uz vadības pieņemtiem neefektīviem lēmumiem un ieguldījumu trūkumu pētniecībā un izstrādē.

| (196) | Importētāju apvienība nesniedza pierādījumus šiem apgalvojumiem. Tāpēc Komisija noraidīja šos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(196)

Importētāju apvienība nesniedza pierādījumus šiem apgalvojumiem. Tāpēc Komisija noraidīja šos apgalvojumus.

5.2.6.   Savienības tirgus segmentācija

Savienības tirgus segmentācija

| (197) | CCCME apgalvoja, ka pastāv ievērojamas atšķirības starp ražojuma veidiem, ko pārdod atkarībā no dalībvalstu ģeogrāfiskās atrašanās vietas, galvenokārt saistībā ar dalījumu starp pelēkā čuguna un plastiskā čuguna ražojumiem. Patērētāji katrā dalībvalstī, šķiet, konsekventi izmanto vienu no diviem ražojumiem. Savienības ražošanas nozarē ir dalījums starp pelēkā čuguna un plastiskā čuguna ražotājiem, un no ĶTR galvenokārt importē plastiskā čuguna ražojumus, savukārt no Indijas galvenokārt importē pelēkā čuguna ražojumus. Indijas ražošanas nozare arī vērsa uzmanību uz šo jautājumu. |
| --- | --- |

(197)

CCCME apgalvoja, ka pastāv ievērojamas atšķirības starp ražojuma veidiem, ko pārdod atkarībā no dalībvalstu ģeogrāfiskās atrašanās vietas, galvenokārt saistībā ar dalījumu starp pelēkā čuguna un plastiskā čuguna ražojumiem. Patērētāji katrā dalībvalstī, šķiet, konsekventi izmanto vienu no diviem ražojumiem. Savienības ražošanas nozarē ir dalījums starp pelēkā čuguna un plastiskā čuguna ražotājiem, un no ĶTR galvenokārt importē plastiskā čuguna ražojumus, savukārt no Indijas galvenokārt importē pelēkā čuguna ražojumus. Indijas ražošanas nozare arī vērsa uzmanību uz šo jautājumu.

CCCME

| (198) | CCCME apgalvoja, ka nodarīto kaitējumu dalībvalstī, kurā galvenokārt pārdod pelēko čugunu, nevar attiecināt uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR, jo tie savstarpēji nekonkurē. |
| --- | --- |

(198)

CCCME apgalvoja, ka nodarīto kaitējumu dalībvalstī, kurā galvenokārt pārdod pelēko čugunu, nevar attiecināt uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR, jo tie savstarpēji nekonkurē.

CCCME

| (199) | Komisija norādīja, ka Savienības tirgus ir vienots tirgus ar Eiropas un valstu mēroga standartiem, Savienības iekšējo tirdzniecību un importa klātesamību. Lai gan var būt iespējamās preferences attiecībā uz izvēli starp pelēkā čuguna un plastiskā čuguna ražojumiem, pārdošana un ražošana nav balstīti tikai un vienīgi uz čuguna veidu. Abiem veidiem ir vienāds galalietojums un tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc Komisija uzskata, ka pelēkā čuguna un plastiskā čuguna ražojumi ir savstarpēji aizstājami ražojumi. |
| --- | --- |

(199)

Komisija norādīja, ka Savienības tirgus ir vienots tirgus ar Eiropas un valstu mēroga standartiem, Savienības iekšējo tirdzniecību un importa klātesamību. Lai gan var būt iespējamās preferences attiecībā uz izvēli starp pelēkā čuguna un plastiskā čuguna ražojumiem, pārdošana un ražošana nav balstīti tikai un vienīgi uz čuguna veidu. Abiem veidiem ir vienāds galalietojums un tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc Komisija uzskata, ka pelēkā čuguna un plastiskā čuguna ražojumi ir savstarpēji aizstājami ražojumi.

| (200) | CCCME apgalvoja, ka daļa Savienības ražošanas nozares ražotāju ir specializējušies nestandarta ražojumu ražošanā un pārdošanā. Šādi nestandarta ražojumi netiek importēti, un kaitējums, kas saistīts ar šādiem ražojumiem, nav attiecināms uz importu no ĶTR vai Indijas. |
| --- | --- |

(200)

CCCME apgalvoja, ka daļa Savienības ražošanas nozares ražotāju ir specializējušies nestandarta ražojumu ražošanā un pārdošanā. Šādi nestandarta ražojumi netiek importēti, un kaitējums, kas saistīts ar šādiem ražojumiem, nav attiecināms uz importu no ĶTR vai Indijas.

CCCME

| (201) | Komisija izmantoja ražojumu kategorizācijas sistēmu, kas importētos ražojumus ļāva salīdzināt ar līdzīgiem ražojumiem, kurus ražoja Savienības ražošanas nozare. Tādējādi, nosakot kaitējuma līmeni, ir ņemtas vērā atšķirības starp ražojumiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(201)

Komisija izmantoja ražojumu kategorizācijas sistēmu, kas importētos ražojumus ļāva salīdzināt ar līdzīgiem ražojumiem, kurus ražoja Savienības ražošanas nozare. Tādējādi, nosakot kaitējuma līmeni, ir ņemtas vērā atšķirības starp ražojumiem. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (202) | Komisija provizoriski noteica cēloņsakarību starp Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu un importu no ĶTR par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(202)

Komisija provizoriski noteica cēloņsakarību starp Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu un importu no ĶTR par dempinga cenām.

| (203) | Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(203)

Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām.

| (204) | Ir provizoriski secināts, ka pārējie apzinātie faktori, piemēram, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji, pieprasījuma samazinājums, Savienības ražotāju savstarpējā konkurence, Savienības ražošanas nozares pārvaldība un iespējamā Savienības tirgus segmentācija neizjauc cēloņsakarību, pat ja ņem vērā to iespējamo kopējo ietekmi. |
| --- | --- |

(204)

Ir provizoriski secināts, ka pārējie apzinātie faktori, piemēram, imports no citām trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji, pieprasījuma samazinājums, Savienības ražotāju savstarpējā konkurence, Savienības ražošanas nozares pārvaldība un iespējamā Savienības tirgus segmentācija neizjauc cēloņsakarību, pat ja ņem vērā to iespējamo kopējo ietekmi.

| (205) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secina, ka imports no ĶTR par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori ne atsevišķi, ne kopā neizjauc šo cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(205)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secina, ka imports no ĶTR par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori ne atsevišķi, ne kopā neizjauc šo cēloņsakarību.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (206) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, kaut arī konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(206)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, kaut arī konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (207) | Savienības ražošanas nozarē ir lielie un mazie un vidējie uzņēmumi, un tajā saistībā ar līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā tika tieši nodarbināti aptuveni 3 000 darbinieku. Nozare galvenokārt atrodas Beļģijā, Francijā, Vācijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē; nelielas ražošanas jaudas ir arī Horvātijā, Čehijas Republikā, Somijā, Itālijā, Nīderlandē, Polijā, Slovēnijā un Zviedrijā. |
| --- | --- |

(207)

Savienības ražošanas nozarē ir lielie un mazie un vidējie uzņēmumi, un tajā saistībā ar līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā tika tieši nodarbināti aptuveni 3 000 darbinieku. Nozare galvenokārt atrodas Beļģijā, Francijā, Vācijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē; nelielas ražošanas jaudas ir arī Horvātijā, Čehijas Republikā, Somijā, Itālijā, Nīderlandē, Polijā, Slovēnijā un Zviedrijā.

| (208) | Izmeklēšanā sadarbojās astoņi Savienības ražotāji (divi no tiem ir savstarpēji saistīti uzņēmumi). Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā parādīts iepriekš 4.4.4. sadaļā, analizējot kaitējuma rādītāju dinamiku kopš attiecīgā perioda sākuma, Savienības ražošanas nozares stāvoklis kopumā pasliktinājās un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(208)

Izmeklēšanā sadarbojās astoņi Savienības ražotāji (divi no tiem ir savstarpēji saistīti uzņēmumi). Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā parādīts iepriekš 4.4.4. sadaļā, analizējot kaitējuma rādītāju dinamiku kopš attiecīgā perioda sākuma, Savienības ražošanas nozares stāvoklis kopumā pasliktinājās un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām.

| (209) | Komisija sagaida, ka pagaidu antidempinga maksājuma noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot cenu nospiešanu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei atgūt zaudēto tirgus daļu. Tā rezultātā palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē. |
| --- | --- |

(209)

Komisija sagaida, ka pagaidu antidempinga maksājuma noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot cenu nospiešanu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei atgūt zaudēto tirgus daļu. Tā rezultātā palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē.

| (210) | Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Komisija atgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju kopš attiecīgā perioda sākuma bija ar negatīvu tendenci. Īpaši pasliktinājās tādi ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(210)

Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Komisija atgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju kopš attiecīgā perioda sākuma bija ar negatīvu tendenci. Īpaši pasliktinājās tādi ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem.

| (211) | Tāpēc ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas ļautu visiem ražotājiem darboties Savienības tirgū taisnīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finanšu stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(211)

Tāpēc ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas ļautu visiem ražotājiem darboties Savienības tirgū taisnīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finanšu stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.

| (212) | Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka antidempinga maksājuma noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Antidempinga pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei atgūties no konstatētā kaitējumu izraisošā dempinga sekām. |
| --- | --- |

(212)

Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka antidempinga maksājuma noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Antidempinga pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei atgūties no konstatētā kaitējumu izraisošā dempinga sekām.

6.2.   Nesaistīto importētāju intereses

Nesaistīto importētāju intereses

| (213) | Kā norādīts 21. apsvērumā, 28 importētāji, no kuriem 19 importētāji ir tādas importētāju apvienības locekļi, kura minēta 7. apsvērumā, sadarbojās izmeklēšanā, un trīs no tiem tika iekļauti izlasē. Importētāji, kas sadarbojās, pārstāv 62 % importa no ĶTR un Indijas. Trīs izlasē iekļautie importētāji pārstāv 42 % no visu importētāju, kas sadarbojās, importa apjoma. Visi trīs izlasē iekļautie importētāji kopā ar citiem importētāju apvienības locekļiem iebilst pret pasākumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(213)

Kā norādīts 21. apsvērumā, 28 importētāji, no kuriem 19 importētāji ir tādas importētāju apvienības locekļi, kura minēta 7. apsvērumā, sadarbojās izmeklēšanā, un trīs no tiem tika iekļauti izlasē. Importētāji, kas sadarbojās, pārstāv 62 % importa no ĶTR un Indijas. Trīs izlasē iekļautie importētāji pārstāv 42 % no visu importētāju, kas sadarbojās, importa apjoma. Visi trīs izlasē iekļautie importētāji kopā ar citiem importētāju apvienības locekļiem iebilst pret pasākumu noteikšanu.

| (214) | Importētāju apvienība apgalvoja, ka antidempinga pasākumu pieņemšana nebūtu Savienības interesēs, jo tie radītu konkurences izkropļojumus Savienības tirgū un nepieļautu attiecīgā ražojuma importu Savienībā, jo imports no ĶTR un Indijas veido gandrīz visu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(214)

Importētāju apvienība apgalvoja, ka antidempinga pasākumu pieņemšana nebūtu Savienības interesēs, jo tie radītu konkurences izkropļojumus Savienības tirgū un nepieļautu attiecīgā ražojuma importu Savienībā, jo imports no ĶTR un Indijas veido gandrīz visu importu Savienībā.

| (215) | Sūdzības iesniedzēji iebilda pret šo argumentāciju, norādot, ka antidempinga pasākumu noteikšana atjaunotu cenas Savienībā līdz tādam līmenim, kas nodrošina godīgu konkurenci, neslēdzot tirgu importam no ĶTR un Indijas un neļaujot kādam Savienības ražotājam iegūt dominējošu stāvokli Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(215)

Sūdzības iesniedzēji iebilda pret šo argumentāciju, norādot, ka antidempinga pasākumu noteikšana atjaunotu cenas Savienībā līdz tādam līmenim, kas nodrošina godīgu konkurenci, neslēdzot tirgu importam no ĶTR un Indijas un neļaujot kādam Savienības ražotājam iegūt dominējošu stāvokli Savienības tirgū.

| (216) | Importētāju apvienība apgalvoja, ka Savienības ražotāju vertikālās integrācijas dēļ nesaistītie importētāji jau saskaras ar nopietnām grūtībām nodrošināt pietiekamas izmeklējamā ražojuma piegādes Savienības tirgum, un šī situācija pasliktināsies, ja tiks noteikti antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(216)

Importētāju apvienība apgalvoja, ka Savienības ražotāju vertikālās integrācijas dēļ nesaistītie importētāji jau saskaras ar nopietnām grūtībām nodrošināt pietiekamas izmeklējamā ražojuma piegādes Savienības tirgum, un šī situācija pasliktināsies, ja tiks noteikti antidempinga pasākumi.

| (217) | Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare pārdod neatkarīgiem izplatītājiem un nav vertikāli integrēta, kā to apgalvo nesaistīto importētāju apvienība. Pašlaik jaudas izmantojuma līmenis Savienības ražošanas nozarē ir zems, un aptuveni 10 % importa ir ar izcelsim valstīs, kas nav ĶTR un Indija, tāpēc importētāji varētu pārorientēties uz Savienības produkciju vai importu. Tāpēc Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzēji varētu panākt piegādes drošību un apmierināt papildu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(217)

Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare pārdod neatkarīgiem izplatītājiem un nav vertikāli integrēta, kā to apgalvo nesaistīto importētāju apvienība. Pašlaik jaudas izmantojuma līmenis Savienības ražošanas nozarē ir zems, un aptuveni 10 % importa ir ar izcelsim valstīs, kas nav ĶTR un Indija, tāpēc importētāji varētu pārorientēties uz Savienības produkciju vai importu. Tāpēc Komisija uzskata, ka sūdzības iesniedzēji varētu panākt piegādes drošību un apmierināt papildu pieprasījumu.

| (218) | Saskaņā ar importētāju apvienības apgalvoto lielākā daļa nesaistīto importētāju ir MVU un tiem ir ierobežotas spējas pielāgot savu komercdarbību noteiktajiem antidempinga pasākumiem. |
| --- | --- |

(218)

Saskaņā ar importētāju apvienības apgalvoto lielākā daļa nesaistīto importētāju ir MVU un tiem ir ierobežotas spējas pielāgot savu komercdarbību noteiktajiem antidempinga pasākumiem.

| (219) | Komisija novērtēja importētāju un sūdzības iesniedzēju apgalvojumus un secināja, ka, ņemot vērā aktuālos datus, importētāji nodrošina zināmu pievienoto vērtību Savienībā, un antidempinga maksājumu nebūtu iespējams segt, nepaaugstinot cenas. Komisija salīdzināja importētāju un Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas un secināja, ka ir iespējams paaugstināt cenas. |
| --- | --- |

(219)

Komisija novērtēja importētāju un sūdzības iesniedzēju apgalvojumus un secināja, ka, ņemot vērā aktuālos datus, importētāji nodrošina zināmu pievienoto vērtību Savienībā, un antidempinga maksājumu nebūtu iespējams segt, nepaaugstinot cenas. Komisija salīdzināja importētāju un Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas un secināja, ka ir iespējams paaugstināt cenas.

| (220) | Lai gan importētāji apgalvoja, ka veidņu un sertifikācijas izmaksu dēļ tiem ir grūti pārslēgties uz alternatīviem piegādes avotiem, Komisija uzskatīja, ka tas ir iespējams šāda iemesla dēļ. Jaudas izmantojuma rādītājs Savienības ražošanas nozarē ir 54 %, un acīmredzami Indija, par ko provizoriski konstatēts, ka tā nav iesaistīta dempingā, aizvien vairāk ražo plastisko čugunu, un tādējādi Indija ir iespējamais piegādes avots papildus citām valstīm, piemēram, Turcijai un Norvēģijai. |
| --- | --- |

(220)

Lai gan importētāji apgalvoja, ka veidņu un sertifikācijas izmaksu dēļ tiem ir grūti pārslēgties uz alternatīviem piegādes avotiem, Komisija uzskatīja, ka tas ir iespējams šāda iemesla dēļ. Jaudas izmantojuma rādītājs Savienības ražošanas nozarē ir 54 %, un acīmredzami Indija, par ko provizoriski konstatēts, ka tā nav iesaistīta dempingā, aizvien vairāk ražo plastisko čugunu, un tādējādi Indija ir iespējamais piegādes avots papildus citām valstīm, piemēram, Turcijai un Norvēģijai.

| (221) | Komisija konstatēja, ka nodarbinātības ziņā importētājiem ir maza nozīme. Kamēr trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji nodarbina aptuveni 1 200 personas, divi izlasē iekļautie importētāji, kuri importē no ĶTR, saistībā ar attiecīgo ražojumu nodarbina mazāk par 100 personām. |
| --- | --- |

(221)

Komisija konstatēja, ka nodarbinātības ziņā importētājiem ir maza nozīme. Kamēr trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji nodarbina aptuveni 1 200 personas, divi izlasē iekļautie importētāji, kuri importē no ĶTR, saistībā ar attiecīgo ražojumu nodarbina mazāk par 100 personām.

| (222) | Komisija secināja, ka, pamatojoties uz šajā posmā pieejamo informāciju, ko tā vēl pārbaudīs pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, pasākumu iespējamā ietekme uz nesaistītajiem importētājiem nav būtiska, un tā neatsver pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(222)

Komisija secināja, ka, pamatojoties uz šajā posmā pieejamo informāciju, ko tā vēl pārbaudīs pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, pasākumu iespējamā ietekme uz nesaistītajiem importētājiem nav būtiska, un tā neatsver pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

6.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (223) | Svarīgākie attiecīgā ražojuma galalietotāji ir sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji. Attiecīgais ražojums veido tikai nelielu daļu no to lietotāju izmaksām, kuri bieži vien īsteno lielus infrastruktūras projektus. |
| --- | --- |

(223)

Svarīgākie attiecīgā ražojuma galalietotāji ir sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji. Attiecīgais ražojums veido tikai nelielu daļu no to lietotāju izmaksām, kuri bieži vien īsteno lielus infrastruktūras projektus.

| (224) | Importētāju apvienība pauda bažas, ka antidempinga pasākumu dēļ paaugstināsies cenas, kaitējot galalietotājiem, kas galvenokārt ir publiskas struktūras. Tomēr galalietotāji nevar paļauties uz cenām, kas ir zem pašizmaksas un kas kaitē Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(224)

Importētāju apvienība pauda bažas, ka antidempinga pasākumu dēļ paaugstināsies cenas, kaitējot galalietotājiem, kas galvenokārt ir publiskas struktūras. Tomēr galalietotāji nevar paļauties uz cenām, kas ir zem pašizmaksas un kas kaitē Savienības ražošanas nozarei.

| (225) | Lietotāju vai patērētāju apvienības nepieteicās. Ņemot vērā šo personu nesadarbošanos, Komisija secināja, ka pagaidu antidempinga pasākumu noteikšana pārmērīgi neietekmētu viņu stāvokli. |
| --- | --- |

(225)

Lietotāju vai patērētāju apvienības nepieteicās. Ņemot vērā šo personu nesadarbošanos, Komisija secināja, ka pagaidu antidempinga pasākumu noteikšana pārmērīgi neietekmētu viņu stāvokli.

6.4.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (226) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pagaidu pasākumu noteikšana attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(226)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pagaidu pasākumu noteikšana attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam nav Savienības interesēs.

7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (227) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports no ĶTR par dempinga cenām. Attiecībā uz Indiju, tā kā dempings netika konstatēts, pagaidu pasākumi netiks noteikti, bet izmeklēšana turpināsies līdz brīdim, kad tiks izdarīti galīgie konstatējumi. |
| --- | --- |

(227)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports no ĶTR par dempinga cenām. Attiecībā uz Indiju, tā kā dempings netika konstatēts, pagaidu pasākumi netiks noteikti, bet izmeklēšana turpināsies līdz brīdim, kad tiks izdarīti galīgie konstatējumi.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

Kaitējuma novēršanas līmenis

| (228) | Lai noteiktu pasākumu apmēru, Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai likvidētu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(228)

Lai noteiktu pasākumu apmēru, Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai likvidētu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (229) | Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(229)

Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (230) | Lai noteiktu šādu peļņu, ko varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, Komisija ņēma vērā pārdošanā nesaistītiem pircējiem gūto peļņu, ko izmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(230)

Lai noteiktu šādu peļņu, ko varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, Komisija ņēma vērā pārdošanā nesaistītiem pircējiem gūto peļņu, ko izmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni.

| (231) | Mērķa peļņa provizoriski tika noteikta 5,3 % apmērā atbilstīgi 2013. gada peļņai no pārdošanas nesaistītiem pircējiem. Tā kā imports par dempinga cenām 2014. gadā strauji pieauga un pēc tam stabilizējās, tiek uzskatīts, ka 2013. gada peļņas līmenis atspoguļo pelnu, ko varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju no ĶTR, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, atbilstīgi koriģētu, ņemot vērā importēšanas izmaksas un muitas nodokļus, kura tika noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(231)

Mērķa peļņa provizoriski tika noteikta 5,3 % apmērā atbilstīgi 2013. gada peļņai no pārdošanas nesaistītiem pircējiem. Tā kā imports par dempinga cenām 2014. gadā strauji pieauga un pēc tam stabilizējās, tiek uzskatīts, ka 2013. gada peļņas līmenis atspoguļo pelnu, ko varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju no ĶTR, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, atbilstīgi koriģētu, ņemot vērā importēšanas izmaksas un muitas nodokļus, kura tika noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

CIF

| (232) | Kaitējuma novēršanas līmenis “pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 94.–98. apsvērumu). |
| --- | --- |

(232)

Kaitējuma novēršanas līmenis “pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās” un “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 94.–98. apsvērumu).

7.2.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (233) | ĶTR izcelsmes čuguna ražojumu importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma novēršanas līmeņus ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga starpības vai kaitējuma novēršanas līmeņu apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(233)

ĶTR izcelsmes čuguna ražojumu importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma novēršanas līmeņus ar dempinga starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka dempinga starpības vai kaitējuma novēršanas līmeņu apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (234) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.








  Uzņēmums | Dempinga starpība (%) | Kaitējuma novēršanas līmenis (%) | Pagaidu antidempinga maksājums (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | 70,7 | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 | 59,9 | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 | 80,7 | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 | 77,8 | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 | 73,5 | 33,1 |
| Pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās | 33,1 | 72,1 | 33,1 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 42,8 | 80,7 | 42,8 |

(234)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

CIF

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Kaitējuma novēršanas līmenis (%)

Pagaidu antidempinga maksājums (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

70,7

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

59,9

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

80,7

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

77,8

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

73,5

33,1

Pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās

33,1

72,1

33,1

Visi pārējie uzņēmumi

42,8

80,7

42,8

| (235) | Uzņēmumu antidempinga maksājuma individuālās likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir ĶTR un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Ja attiecīgo ražojumu importē kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, tad šim importam būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(235)

Uzņēmumu antidempinga maksājuma individuālās likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir ĶTR un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Ja attiecīgo ražojumu importē kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, tad šim importam būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (236) | Uzņēmums var prasīt, lai tiktu piemērotas individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina savas struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (7). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(236)

Uzņēmums var prasīt, lai tiktu piemērotas individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina savas struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (7). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu.

7

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (237) | Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(237)

Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (238) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(238)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (239) | Secinājumi par pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas noslēguma posmā, |
| --- | --- |

(239)

Secinājumi par pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas noslēguma posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes izstrādājumu no čuguna ar lamināro grafītu (pelēkais čuguns) vai čuguna ar lodveida grafītu (t. s. plastiskais čuguns) un to daļu importam, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7325 10 00 (Taric kods 7325100031) un ex 7325 99 10 (Taric kods 7325991051), tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums.

Tie ir tāda veida izstrādājumi, ko izmanto, lai:

| — | pārsegtu virszemes vai pazemes sistēmas un/vai virszemes vai pazemes sistēmu atveres, kā arī |
| --- | --- |

—

pārsegtu virszemes vai pazemes sistēmas un/vai virszemes vai pazemes sistēmu atveres, kā arī

| — | sniegtu piekļuvi virszemes vai pazemes sistēmām un/vai nodrošinātu virszemes vai pazemes sistēmu vizuālo pārbaudi. |
| --- | --- |

—

sniegtu piekļuvi virszemes vai pazemes sistēmām un/vai nodrošinātu virszemes vai pazemes sistēmu vizuālo pārbaudi.

Šie izstrādājumi var būt apstrādāti, pārklāti, krāsoti un/vai apdarināti ar citiem materiāliem, piemēram, bet ne tikai, ar betonu, bruģēšanas plātnēm vai plāksnītēm.

No attiecīgā ražojuma definīcijas ir izslēgti šādi ražojuma veidi:

| — | noteku režģi, uz kuriem attiecas standarts EN 1433 un kas uzstādāmi kā daļas notekās no polimēra, plastmasas vai betonā, caur kuriem virszemes ūdeņus novada notekā, |
| --- | --- |

—

noteku režģi, uz kuriem attiecas standarts EN 1433 un kas uzstādāmi kā daļas notekās no polimēra, plastmasas vai betonā, caur kuriem virszemes ūdeņus novada notekā,

| — | ugunsdzēsības hidranti. |
| --- | --- |

—

ugunsdzēsības hidranti.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | C221 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 | C222 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 | C223 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 | C224 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 | C225 |
| Pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā | 33,1 | Sk. pielikumu |
| Visi pārējie uzņēmumi | 42,8 | C999 |

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums (%)

Taric papildu kods

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

C221

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

C222

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

C223

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

C224

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

C225

Pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā

33,1

Sk. pielikumu

Visi pārējie uzņēmumi

42,8

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais (attiecīgā ražojuma) (apjoms), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese), (Taric papildu kods), [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu.

4.   Laižot 1. punktā minēto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

5.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| a) | prasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula; |
| --- | --- |

a)

prasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

| b) | iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai un |
| --- | --- |

b)

iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai un

| c) | prasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

c)

prasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

2.   Personas, kas minētas Regulas (ES) 2016/1036 21. panta 4. punktā, 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 16. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes čuguna izstrādājumu importu (OV C 461, 10.12.2016., 22. lpp.).

2

(3)  Komisija parasti izmanto trīs gadus līdz izmeklēšanas periodam (sk., piemēram, Komisijas 2017. gada 26. janvāra Īstenošanas regulu (ES) 2017/141, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importam (OV L 22, 27.1.2017., 14. lpp.), un Komisijas 2015. gada 18. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2015/1559, ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (OV L 244, 19.9.2015., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes 2005. gada 25. jūlija Regula (EK) Nr. 1212/2005, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam (OV L 199, 29.7.2005., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes 2011. gada 26. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 871/2011, ar ko izbeidz termiņbeigu pārskatīšanu un daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam, un ar ko atceļ minētos pasākumus (OV L 227, 2.9.2011., 1. lpp.).

5

(6)  Vidējā cena importam no citām valstīm, izņemot Indiju un ĶTR, 2013. gadam nav reprezentatīva, jo saskaņā ar Eurostat datiem daļa no šā importa ES iekšējās tirdzniecības satvarā tiek ievesta par nereprezentatīvu cenu no valstīm un teritorijām, kas nav norādītas komerciālu vai militāru iemeslu dēļ.

6

Eurostat

(7)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

7

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Baoding City Maikesaier Casting Ltd | C226 |
| Baoding GB Metal Products Co., Ltd | C232 |
| Baoding Hualong Casting Co., Ltd | C233 |
| Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd | C234 |
| Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd | C235 |
| Botou City Minghang Casting Co., Ltd | C236 |
| Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd and the related company Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd | C237 |
| Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory | C238 |
| Botou Dongli Foundry Co., Ltd | C239 |
| Botou GuangTai Precision Casting Factory | C240 |
| Botou Mancheng Foundry Co., Ltd | C241 |
| Botou Okai Foundry Co., Ltd | C242 |
| Botou Sanjiang Casting Co., Ltd | C243 |
| Botou TongYang Casting Factory | C244 |
| Botou Weili Precision Casting Co., Ltd | C245 |
| Botou Xinrong Foundry Co., Ltd | C246 |
| Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd | C247 |
| Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd | C248 |
| Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd | C249 |
| Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd | C250 |
| Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd | C251 |
| China National Minerals Co., Ltd | C252 |
| Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial | C253 |
| Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd | C254 |
| Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd | C255 |
| Handan Haolin Casting Co., Ltd | C256 |
| HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd | C257 |
| Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd | C258 |
| Handan Yuanyang Foundry Co.,Ltd | C259 |
| Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd | C260 |
| Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd | C261 |
| Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd | C262 |
| Hebei Jinghua Casting Co., Ltd | C263 |
| Hebei Shunda Foundry Co., Ltd | C264 |
| Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd | C265 |
| Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd | C266 |
| Hengtong Valve Co.,LTD | C267 |
| Heping Cast Co., Ltd Yi County | C268 |
| Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd | C269 |
| Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd | C270 |
| Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd | C271 |
| Laiwu City Haitian Machinery Plant | C272 |
| Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd | C273 |
| Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry | C274 |
| Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd | C275 |
| Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd | C276 |
| Pingyao County Master Casting Co., Ltd | C277 |
| Qingdao Jiatailong Industrial Co., Ltd | C278 |
| Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd | C279 |
| Qingdao Qitao Casting Co., Ltd | C280 |
| Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd | C281 |
| Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd | C282 |
| Rockhan Technology Co., Ltd | C283 |
| Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd | C284 |
| Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd | C285 |
| Shandong Lulong Group Co., Ltd | C286 |
| Shanxi Associated Industrial Co., Ltd | C287 |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd | C288 |
| Shanxi Solid Industrial Co., Ltd | C289 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd | C290 |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | C291 |
| Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd | C292 |
| Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd | C293 |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd | C294 |
| Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd | C295 |
| Wangdu Junrong Foundry Co., Limited | C296 |
| Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd | C297 |
| Weifang Stable Casting Co., Ltd | C298 |
| Weifang Weikai Casting Co., Ltd | C299 |
| Wen Shui Hengli Nature of the Company | C300 |
| Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd | C301 |
| Zibo Joy's Metal Co., Ltd | C302 |

Nosaukums

Taric papildu kods

Baoding City Maikesaier Casting Ltd

C226

Baoding GB Metal Products Co., Ltd

C232

Baoding Hualong Casting Co., Ltd

C233

Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd

C234

Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd

C235

Botou City Minghang Casting Co., Ltd

C236

Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd and the related company Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd

C237

Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory

C238

Botou Dongli Foundry Co., Ltd

C239

Botou GuangTai Precision Casting Factory

C240

Botou Mancheng Foundry Co., Ltd

C241

Botou Okai Foundry Co., Ltd

C242

Botou Sanjiang Casting Co., Ltd

C243

Botou TongYang Casting Factory

C244

Botou Weili Precision Casting Co., Ltd

C245

Botou Xinrong Foundry Co., Ltd

C246

Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd

C247

Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd

C248

Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd

C249

Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd

C250

Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd

C251

China National Minerals Co., Ltd

C252

Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial

C253

Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd

C254

Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd

C255

Handan Haolin Casting Co., Ltd

C256

HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd

C257

Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd

C258

Handan Yuanyang Foundry Co.,Ltd

C259

Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd

C260

Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd

C261

Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd

C262

Hebei Jinghua Casting Co., Ltd

C263

Hebei Shunda Foundry Co., Ltd

C264

Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd

C265

Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd

C266

Hengtong Valve Co.,LTD

C267

Heping Cast Co., Ltd Yi County

C268

Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd

C269

Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd

C270

Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd

C271

Laiwu City Haitian Machinery Plant

C272

Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd

C273

Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry

C274

Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd

C275

Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd

C276

Pingyao County Master Casting Co., Ltd

C277

Qingdao Jiatailong Industrial Co., Ltd

C278

Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd

C279

Qingdao Qitao Casting Co., Ltd

C280

Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd

C281

Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd

C282

Rockhan Technology Co., Ltd

C283

Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd

C284

Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd

C285

Shandong Lulong Group Co., Ltd

C286

Shanxi Associated Industrial Co., Ltd

C287

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd

C288

Shanxi Solid Industrial Co., Ltd

C289

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd

C290

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

C291

Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd

C292

Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd

C293

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd

C294

Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd

C295

Wangdu Junrong Foundry Co., Limited

C296

Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd

C297

Weifang Stable Casting Co., Ltd

C298

Weifang Weikai Casting Co., Ltd

C299

Wen Shui Hengli Nature of the Company

C300

Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd

C301

Zibo Joy's Metal Co., Ltd

C302

---

LĒMUMI

| 17.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 211/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 211/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/1481

(2017. gada 14. augusts),

ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5589)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (3), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) ir noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs. Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I–IV daļā ir norādīti un uzskaitīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas diferencēti pēc riska līmeņa. Minētajā sarakstā iekļauti konkrēti Latvijas, Lietuvas un Polijas apgabali. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) ir noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs. Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I–IV daļā ir norādīti un uzskaitīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas diferencēti pēc riska līmeņa. Minētajā sarakstā iekļauti konkrēti Latvijas, Lietuvas un Polijas apgabali.

| (2) | 2017. gada jūlijā vairāki Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi konstatēti mājas cūkām Kakoļevņicas, Podedvužes un Vlodavas gminos Polijā. Šie uzliesmojumi konstatēti apgabalos, kas pašlaik norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā. Šie uzliesmojumi paaugstina riska līmeni, kas būtu jāatspoguļo minētā īstenošanas lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

2017. gada jūlijā vairāki Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi konstatēti mājas cūkām Kakoļevņicas, Podedvužes un Vlodavas gminos Polijā. Šie uzliesmojumi konstatēti apgabalos, kas pašlaik norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā. Šie uzliesmojumi paaugstina riska līmeni, kas būtu jāatspoguļo minētā īstenošanas lēmuma pielikumā.

| (3) | 2017. gada jūlijā vairāki mežacūku saslimšanas gadījumi ar Āfrikas cūku mēri konstatēti Bauskas, Dobeles un Talsu novadā Latvijā, Pasvales rajona pašvaldībā Lietuvā, kā arī Hannas un Tučnas gminā Polijā — apgabalos, kuri patlaban ir norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā, vai apgabalos, kuri pašlaik norādīti pielikuma II daļā, bet atrodas minētā pielikuma I daļā minēto apgabalu tiešā tuvumā. Šie uzliesmojumi paaugstina riska līmeni, kas būtu jāatspoguļo minētā īstenošanas lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

2017. gada jūlijā vairāki mežacūku saslimšanas gadījumi ar Āfrikas cūku mēri konstatēti Bauskas, Dobeles un Talsu novadā Latvijā, Pasvales rajona pašvaldībā Lietuvā, kā arī Hannas un Tučnas gminā Polijā — apgabalos, kuri patlaban ir norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā, vai apgabalos, kuri pašlaik norādīti pielikuma II daļā, bet atrodas minētā pielikuma I daļā minēto apgabalu tiešā tuvumā. Šie uzliesmojumi paaugstina riska līmeni, kas būtu jāatspoguļo minētā īstenošanas lēmuma pielikumā.

| (4) | Novērtējot dzīvnieku veselības risku, ko rada jaunā situācija saistībā ar Āfrikas cūku mēri Latvijā, Lietuvā un Polijā, būtu jāņem vērā minētās slimības pašreizējās epidemioloģiskās situācijas attīstība skartajās mājas cūku un savvaļas cūku populācijās Savienībā. Lai veiktu mērķtiecīgus dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, kas paredzēti Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES, un nepieļautu Āfrikas cūku mēra tālāku izplatīšanos, tajā pašā laikā novēršot nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un nepieļaujot, ka trešās valstis nosaka nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, minētā īstenošanas lēmuma pielikumā norādītais Savienības saraksts ar apgabaliem, kuriem piemēro dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, būtu jāgroza, ņemot vērā minētās slimības epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Latvijā, Lietuvā un Polijā. |
| --- | --- |

(4)

Novērtējot dzīvnieku veselības risku, ko rada jaunā situācija saistībā ar Āfrikas cūku mēri Latvijā, Lietuvā un Polijā, būtu jāņem vērā minētās slimības pašreizējās epidemioloģiskās situācijas attīstība skartajās mājas cūku un savvaļas cūku populācijās Savienībā. Lai veiktu mērķtiecīgus dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, kas paredzēti Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES, un nepieļautu Āfrikas cūku mēra tālāku izplatīšanos, tajā pašā laikā novēršot nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un nepieļaujot, ka trešās valstis nosaka nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, minētā īstenošanas lēmuma pielikumā norādītais Savienības saraksts ar apgabaliem, kuriem piemēro dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, būtu jāgroza, ņemot vērā minētās slimības epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Latvijā, Lietuvā un Polijā.

| (5) | Tādējādi Polijas apgabali, kurus skāruši nesenie Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi mājas cūkām un kuri patlaban ir norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma III daļā, un minētā pielikuma I daļā būtu jāiekļauj jauni Polijas apgabali. |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi Polijas apgabali, kurus skāruši nesenie Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi mājas cūkām un kuri patlaban ir norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma III daļā, un minētā pielikuma I daļā būtu jāiekļauj jauni Polijas apgabali.

| (6) | Turklāt Latvijas, Lietuvas un Polijas apgabali, kuros konstatēti nesenie mežacūku saslimšanas gadījumi ar Āfrikas cūku mēri un kuri patlaban ir norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt Latvijas, Lietuvas un Polijas apgabali, kuros konstatēti nesenie mežacūku saslimšanas gadījumi ar Āfrikas cūku mēri un kuri patlaban ir norādīti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I daļā, tagad būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā.

| (7) | Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 14. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

3

(4)  Komisijas 2014. gada 9. oktobra Īstenošanas lēmums 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2014/178/ES (OV L 295, 11.10.2014., 63. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

I DAĻA

1.   Igaunija

Šāds Igaunijas apgabals:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Bauskas novada Īslīces pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Īslīces pagasts,

| — | Bauskas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Bauskas pilsēta,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Dobeles novada Penkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Penkules pagasts,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagasts, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagasts, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

3.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

4.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:







  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim,

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim,

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim,

| w województwie podlaskim:







  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| w województwie mazowieckim:







  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| w województwie lubelskim:







  gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim. |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim.

II DAĻA

1.   Igaunija

Šādi Igaunijas apgabali:

| — | Abja vald, |
| --- | --- |

—

Abja vald,

| — | Alatskivi vald, |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald,

| — | Elva linn, |
| --- | --- |

—

Elva linn,

| — | Haaslava vald, |
| --- | --- |

—

Haaslava vald,

| — | Haljala vald, |
| --- | --- |

—

Haljala vald,

| — | Halliste vald, |
| --- | --- |

—

Halliste vald,

| — | Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald), |
| --- | --- |

—

Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald),

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Kambja vald, |
| --- | --- |

—

Kambja vald,

| — | Karksi vald, |
| --- | --- |

—

Karksi vald,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Konguta vald, |
| --- | --- |

—

Konguta vald,

| — | Kõpu vald, |
| --- | --- |

—

Kõpu vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | Laekvere vald, |
| --- | --- |

—

Laekvere vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79),

| — | Luunja vald, |
| --- | --- |

—

Luunja vald,

| — | Mäksa vald, |
| --- | --- |

—

Mäksa vald,

| — | Meeksi vald, |
| --- | --- |

—

Meeksi vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Nõo vald, |
| --- | --- |

—

Nõo vald,

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Peipsiääre vald, |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald,

| — | Piirissaare vald, |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald,

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Puhja vald, |
| --- | --- |

—

Puhja vald,

| — | Rägavere vald, |
| --- | --- |

—

Rägavere vald,

| — | Rakvere linn, |
| --- | --- |

—

Rakvere linn,

| — | Rakvere vald, |
| --- | --- |

—

Rakvere vald,

| — | Rannu vald, |
| --- | --- |

—

Rannu vald,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Rõngu vald, |
| --- | --- |

—

Rõngu vald,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Sõmeru vald, |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald,

| — | Suure-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani vald,

| — | Tähtvere vald, |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald,

| — | Tartu linn, |
| --- | --- |

—

Tartu linn,

| — | Tartu vald, |
| --- | --- |

—

Tartu vald,

| — | Tarvastu vald, |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Ülenurme vald, |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Vara vald, |
| --- | --- |

—

Vara vald,

| — | Vihula vald, |
| --- | --- |

—

Vihula vald,

| — | Viljandi linn, |
| --- | --- |

—

Viljandi linn,

| — | Viljandi vald, |
| --- | --- |

—

Viljandi vald,

| — | Vinni vald, |
| --- | --- |

—

Vinni vald,

| — | Viru-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald,

| — | Võhma linn, |
| --- | --- |

—

Võhma linn,

| — | Võnnu vald, |
| --- | --- |

—

Võnnu vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

2.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta,

| — | Auces novada Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts,

| — | Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Līgo pagasts, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Līgo pagasts,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novada Raunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasts,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577, un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577, un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Lazdukalna pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Lazdukalna pagasts,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

3.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

4.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie podlaskim:







  gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim,

| w województwie lubelskim:







  gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim.

III DAĻA

1.   Igaunija

Šādi Igaunijas apgabali:

| — | Aegviidu vald, |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald,

| — | Anija vald, |
| --- | --- |

—

Anija vald,

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Kadrina vald, |
| --- | --- |

—

Kadrina vald,

| — | Kolga-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald,

| — | Kõo vald, |
| --- | --- |

—

Kõo vald,

| — | Laeva vald, |
| --- | --- |

—

Laeva vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20),

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pöide vald,Rakke vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,Rakke vald,

| — | Tapa vald, |
| --- | --- |

—

Tapa vald,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Väike-Maarja vald, |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Apes novada Virešu pagasts, |
| --- | --- |

—

Apes novada Virešu pagasts,

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Drustu pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577, un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577, un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Rugāju pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Rugāju pagasts,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads. |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads.

3.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie podlaskim:







  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| w województwie mazowieckim:







  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gmina Korczew w powiecie siedleckim, |
| --- |

gmina Korczew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:







  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

IV DAĻA

Itālija

Šādi Itālijas apgabali:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Labojumi

| 17.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 211/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 211/58

---

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/2095 (2016. gada 26. septembris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2568/91 par olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas īpašībām un attiecīgajām analīzes metodēm

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 326, 2016. gada 1. decembris
  )

4. lappusē pielikumā, kas aizstāj Regulas (EEK) Nr. 2568/91 I pielikumu, tabulas par tīrību vienpadsmitajā slejā (“Starpība: ECN42 (HPLC) un ECN42 (teorētiski aprēķinātā)”):

tekstu:

“Starpība: ECN42 (HPLC) un ECN42

(teorētiski aprēķinātā)

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,6 |
| --- | --- |

≤ 0,6

| | ≤ 0,5 |
| --- | --- |

≤ 0,5

| | ≤ 0,5” |
| --- | --- |

≤ 0,5”

lasīt šādi:

“Starpība: ECN42 (HPLC) un ECN42

(teorētiski aprēķinātā)

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,6| |
| --- | --- |

≤ |0,6|

| | ≤ |0,5| |
| --- | --- |

≤ |0,5|

| | ≤ |0,5|” |
| --- | --- |

≤ |0,5|”

---