# Euroopa Liidu L 200/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 200 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik1. august 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 200

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik1. august 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1405, 31. juuli 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 847/2006 teatavate Taist pärit kalatoodete ja -konservide suhtes kehtestatud liidu tariifikoodide osas | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1406, 31. juuli 2017, millega määratakse kindlaks EGNOSe süsteemi maapealse infrastruktuuri paiknemine (
  1
  ) | 4 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1405, 31. juuli 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 847/2006 teatavate Taist pärit kalatoodete ja -konservide suhtes kehtestatud liidu tariifikoodide osas

1

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1406, 31. juuli 2017, millega määratakse kindlaks EGNOSe süsteemi maapealse infrastruktuuri paiknemine (
  1
  )

1

4

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 1.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1405,

31. juuli 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 847/2006 teatavate Taist pärit kalatoodete ja -konservide suhtes kehtestatud liidu tariifikoodide osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2006. aasta otsust 2006/324/EÜ Euroopa Ühenduse ja Tai Kuningriigi vahel kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 artikli XXIV lõike 6 ja artikli XXVIII alusel seoses soodustuste muutmisega Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi loendites nende riikide Euroopa Liiduga ühinemise käigus, (1) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 847/2006 (2) avati alates 2. juunist 2006 teatavate kalatoodete või -konservide impordiks kaks iga-aastast tollimaksuvaba tariifikvooti. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 847/2006 (2) avati alates 2. juunist 2006 teatavate kalatoodete või -konservide impordiks kaks iga-aastast tollimaksuvaba tariifikvooti.

| (2) | Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Tai Kuningriigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, mis on lisatud otsusele 2006/324/EÜ, määrati teatav hulk igast tariifikvoodist Tai Kuningriigile ning ülejäänud osa igast tariifikvoodist on avatud kõikidest riikidest pärit impordile. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Tai Kuningriigi vahelisele kirjavahetuse vormis lepingule, mis on lisatud otsusele 2006/324/EÜ, määrati teatav hulk igast tariifikvoodist Tai Kuningriigile ning ülejäänud osa igast tariifikvoodist on avatud kõikidest riikidest pärit impordile.

| (3) | Riigipõhine tariifikvoot määratakse kaupade mittesooduspäritolu alusel. Mittesooduspäritolu kohta tehakse asjakohane märge liidus vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni. Teatavatel juhtudel tuleb sellele deklaratsioonile lisada päritoluriigi pädevate asutuste välja antud päritolutõend. |
| --- | --- |

(3)

Riigipõhine tariifikvoot määratakse kaupade mittesooduspäritolu alusel. Mittesooduspäritolu kohta tehakse asjakohane märge liidus vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni. Teatavatel juhtudel tuleb sellele deklaratsioonile lisada päritoluriigi pädevate asutuste välja antud päritolutõend.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 847/2006 kohaselt tuleb Taile määratud tariifikvootide rakendamiseks esitada päritolusertifikaat, mis vastab komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (3) artiklis 47 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 847/2006 kohaselt tuleb Taile määratud tariifikvootide rakendamiseks esitada päritolusertifikaat, mis vastab komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (3) artiklis 47 sätestatud tingimustele.

| (5) | Määrus (EMÜ) nr 2454/93 tunnistati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/481 (4) kehtetuks alates 1. maist 2016. |
| --- | --- |

(5)

Määrus (EMÜ) nr 2454/93 tunnistati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/481 (4) kehtetuks alates 1. maist 2016.

| (6) | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2447, (5) mis kehtib alates 1. maist 2016, ei sisalda enam sellist päritolusertifikaadi väljaandmise ja esitamise korda, mis oleks võrreldav määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklis 47 sätestatud korraga, mida kohaldati kuni 30. aprillini 2016. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2447, (5) mis kehtib alates 1. maist 2016, ei sisalda enam sellist päritolusertifikaadi väljaandmise ja esitamise korda, mis oleks võrreldav määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklis 47 sätestatud korraga, mida kohaldati kuni 30. aprillini 2016.

| (7) | Selleks et importida liitu Taist pärit kalatooteid ja -konserve määruse (EÜ) nr 847/2006 avatud tariifikvootide alusel, on vaja esitada komisjoni määruses (EÜ) nr 136/2004 (6) sätestatud tingimustele vastav ühine veterinaariaalane sisenemisdokument (CVED). Veterinaariaalase sisenemisdokumendi (CVED) väljaandmise kord annab piisavad tagatised kalatoodete ja -konservide päritolu kohta. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et importida liitu Taist pärit kalatooteid ja -konserve määruse (EÜ) nr 847/2006 avatud tariifikvootide alusel, on vaja esitada komisjoni määruses (EÜ) nr 136/2004 (6) sätestatud tingimustele vastav ühine veterinaariaalane sisenemisdokument (CVED). Veterinaariaalase sisenemisdokumendi (CVED) väljaandmise kord annab piisavad tagatised kalatoodete ja -konservide päritolu kohta.

| (8) | Ühtlasi võivad tolliasutused nõuda, et deklareerija tõendaks kaupade päritolu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (7) artiklile 61. See võimaldab nõuda lisaks ametlikule sertifikaadile ka muid tõendeid ning aitab tagada, et asjakohaseid eeskirju kohaldatakse vastavalt nõuetele. |
| --- | --- |

(8)

Ühtlasi võivad tolliasutused nõuda, et deklareerija tõendaks kaupade päritolu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (7) artiklile 61. See võimaldab nõuda lisaks ametlikule sertifikaadile ka muid tõendeid ning aitab tagada, et asjakohaseid eeskirju kohaldatakse vastavalt nõuetele.

| (9) | Seepärast tuleks määrusest (EÜ) nr 847/2006 välja jätta nõue, mille kohaselt Taist pärit asjaomastele toodetele määratud tariifikvootide rakendamiseks tuleb esitada konkreetne päritolusertifikaat. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrusest (EÜ) nr 847/2006 välja jätta nõue, mille kohaselt Taist pärit asjaomastele toodetele määratud tariifikvootide rakendamiseks tuleb esitada konkreetne päritolusertifikaat.

| (10) | Tariifikvootide haldamise eeskirjad on sätestatud rakendusmääruses (EL) 2015/2447, millega alates 1. maist 2016 asendatakse määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 308a kuni 308d sätestatud eeskirjad. Määruse (EÜ) nr 847/2006 artiklit 4 tuleks muuta, et võtta arvesse uusi eeskirju. |
| --- | --- |

(10)

Tariifikvootide haldamise eeskirjad on sätestatud rakendusmääruses (EL) 2015/2447, millega alates 1. maist 2016 asendatakse määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 308a kuni 308d sätestatud eeskirjad. Määruse (EÜ) nr 847/2006 artiklit 4 tuleks muuta, et võtta arvesse uusi eeskirju.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 847/2006 artiklid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Päritolu määratakse kindlaks kooskõlas liidus kehtivate sätetega.

Artikkel 4

Käesolevas määruses sätestatud tariifikvoote hallatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (*1) artiklitele 49–54.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. juuli 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 120, 5.5.2006, lk 17.

1

(2)  Komisjoni 8. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 847/2006, millega avatakse teatavate kalatoodete või -konservide impordiks ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 156, 9.6.2006, lk 8).

2

(3)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 1. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/481, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 87, 2.4.2016, lk 24).

4

(5)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

5

(6)  Komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 136/2004, milles sätestatakse kolmandatest riikidest imporditud kaupade veterinaarkontrolli kord ühenduse piiripunktides (ELT L 21, 28.1.2004, lk 11).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

7

---

OTSUSED

| 1.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/4

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1406,

31. juuli 2017,

millega määratakse kindlaks EGNOSe süsteemi maapealse infrastruktuuri paiknemine

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008, (1) eriti selle artikli 12 lõike 3 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | vastavalt määruse (EL) nr 1285/2013 artiklile 6 kuulub EGNOSe süsteem Euroopa Liidule. Selle täielikku omandamist liidu poolt 1. aprillil 2009 käsitleti Euroopa Kosmoseagentuuri ja komisjoni vahelises kirjavahetuses 24. märtsil ja 31. märtsil 2009 ning see kiideti heaks komisjoni 31. märtsi 2009. aasta otsusega (2). 31. märtsil 2009 Euroopa Kosmoseagentuurile saadetud kirjas täpsustas komisjon, et võtab varad vastu olukorras, milles nad de facto ja de jure on. |
| --- | --- |

(1)

vastavalt määruse (EL) nr 1285/2013 artiklile 6 kuulub EGNOSe süsteem Euroopa Liidule. Selle täielikku omandamist liidu poolt 1. aprillil 2009 käsitleti Euroopa Kosmoseagentuuri ja komisjoni vahelises kirjavahetuses 24. märtsil ja 31. märtsil 2009 ning see kiideti heaks komisjoni 31. märtsi 2009. aasta otsusega (2). 31. märtsil 2009 Euroopa Kosmoseagentuurile saadetud kirjas täpsustas komisjon, et võtab varad vastu olukorras, milles nad de facto ja de jure on.

| (2) | EGNOSe süsteemi maapealne infrastruktuur koosneb süsteemi kasutamise koordineerimiskeskusest, missiooni juhtimiskeskustest, ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamadest, geostatsionaarsete satelliitidega sidepidamise jaamadest, teenuskeskusest ja turvalisest andmesidevõrgust. |
| --- | --- |

(2)

EGNOSe süsteemi maapealne infrastruktuur koosneb süsteemi kasutamise koordineerimiskeskusest, missiooni juhtimiskeskustest, ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamadest, geostatsionaarsete satelliitidega sidepidamise jaamadest, teenuskeskusest ja turvalisest andmesidevõrgust.

| (3) | Süsteemi kasutamise koordineerimiskeskus on EGNOSe süsteemi kasutamise keskmes, sest see haldab süsteemi operatiivtegevust ja hooldust. See paikneb Prantsusmaal Toulouse'is alates 2004. aastast, seega juba enne süsteemi omandamist liidu poolt. Seda asukohta ei ole põhjust kahtluse alla seada, kuivõrd see vastab programmi vajadustele, saab kasu juba tehtud avaliku sektori investeeringutest ja vastab selle liikmesriigi julgeolekunõuetele, kelle territooriumil süsteemi kasutamise koordineerimiskeskus asub. Pealegi tooks teise asukohta ümber paigutamine kaasa kulutusi ja takistaks süsteemi toimimist. |
| --- | --- |

(3)

Süsteemi kasutamise koordineerimiskeskus on EGNOSe süsteemi kasutamise keskmes, sest see haldab süsteemi operatiivtegevust ja hooldust. See paikneb Prantsusmaal Toulouse'is alates 2004. aastast, seega juba enne süsteemi omandamist liidu poolt. Seda asukohta ei ole põhjust kahtluse alla seada, kuivõrd see vastab programmi vajadustele, saab kasu juba tehtud avaliku sektori investeeringutest ja vastab selle liikmesriigi julgeolekunõuetele, kelle territooriumil süsteemi kasutamise koordineerimiskeskus asub. Pealegi tooks teise asukohta ümber paigutamine kaasa kulutusi ja takistaks süsteemi toimimist.

| (4) | Kahe missiooni juhtimiskeskuse ülesanne on pidevalt jälgida ja kontrollida süsteemi olekut ja toimimist. Need asuvad Itaalias Ciampinos ja Hispaanias Torrejónis alates 2004. ja 2003. aastast, seega juba enne süsteemi omandamist liidu poolt. Neid kahte asukohta ei ole põhjust kahtluse alla seada, kuivõrd need vastavad programmi vajadustele, saavad kasu juba tehtud avaliku sektori investeeringutest ja vastavad nende liikmesriikide julgeolekunõuetele, kelle territooriumil missiooni juhtimiskeskused asuvad. Pealegi tooks teise asukohta ümber paigutamine kaasa kulutusi ja häiriks süsteemi toimimist. |
| --- | --- |

(4)

Kahe missiooni juhtimiskeskuse ülesanne on pidevalt jälgida ja kontrollida süsteemi olekut ja toimimist. Need asuvad Itaalias Ciampinos ja Hispaanias Torrejónis alates 2004. ja 2003. aastast, seega juba enne süsteemi omandamist liidu poolt. Neid kahte asukohta ei ole põhjust kahtluse alla seada, kuivõrd need vastavad programmi vajadustele, saavad kasu juba tehtud avaliku sektori investeeringutest ja vastavad nende liikmesriikide julgeolekunõuetele, kelle territooriumil missiooni juhtimiskeskused asuvad. Pealegi tooks teise asukohta ümber paigutamine kaasa kulutusi ja häiriks süsteemi toimimist.

| (5) | Ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamade („Ranging and Integrity Monitoring Station“, „RIMS-jaamad“) ülesanne on jälgida kohapeal ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide (GNSS) toimimist. Nad mõõdavad reaalajas erinevusi nende süsteemide poolt edastatud signaalide põhjal saadud asukoha andmete ja nende oma väga täpselt teada oleva võrdlusasukoha vahel. Seirejaamade asukoha valikul võetakse peamiselt arvesse tehnilist vajadust jaotada jaamad geograafiliselt ühtlaselt üle kogu EGNOSe süsteemiga hõlmatud territooriumi, aga ka juba olemasolevate rajatiste ja seadmete võimalikku olemasolu ja julgeolekunõuete järgimist kooskõlas liikmesriikide ja kolmandate riikidega, kelle territooriumil nad asuvad. |
| --- | --- |

(5)

Ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamade („Ranging and Integrity Monitoring Station“, „RIMS-jaamad“) ülesanne on jälgida kohapeal ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide (GNSS) toimimist. Nad mõõdavad reaalajas erinevusi nende süsteemide poolt edastatud signaalide põhjal saadud asukoha andmete ja nende oma väga täpselt teada oleva võrdlusasukoha vahel. Seirejaamade asukoha valikul võetakse peamiselt arvesse tehnilist vajadust jaotada jaamad geograafiliselt ühtlaselt üle kogu EGNOSe süsteemiga hõlmatud territooriumi, aga ka juba olemasolevate rajatiste ja seadmete võimalikku olemasolu ja julgeolekunõuete järgimist kooskõlas liikmesriikide ja kolmandate riikidega, kelle territooriumil nad asuvad.

| (6) | RIMS-jaamade arv ja asukoht võivad muutuda sõltuvalt programmi arenguetapist, tema vajadustest ja eelkõige süsteemi katvusala laienemisest täielikus kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõike 5 kolmanda lõiguga. Neid võib ka muuta vastavalt julgeolekuriskide analüüsi tulemustele, eriti kui tegemist on kolmandates riikides asuvate RIMS-jaamadega. |
| --- | --- |

(6)

RIMS-jaamade arv ja asukoht võivad muutuda sõltuvalt programmi arenguetapist, tema vajadustest ja eelkõige süsteemi katvusala laienemisest täielikus kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõike 5 kolmanda lõiguga. Neid võib ka muuta vastavalt julgeolekuriskide analüüsi tulemustele, eriti kui tegemist on kolmandates riikides asuvate RIMS-jaamadega.

| (7) | Geostatsionaarsete satelliitidega sidepidamise jaamad („Navigation Land Earth Station“, „NLES-jaamad“) saadavad geostatsionaarsetel satelliitidel asuvatele transpondritele korrigeeritud andmeid, mis võimaldab GNSSi signaalide vastuvõtjatel, kes asuvad EGNOSe süsteemiga hõlmatud alal, teha asjakohaseid parandusi geograafilise asukoha määramise. Iga geostatsionaarse satelliidi kohta on kaks NLES-jaama. Nende asukoha valik kajastab peamiselt tehnilisi nõudeid, eelkõige vajadust ühendada kohalikul tasandil EGNOSe süsteemi seadmed signaali edastamise seadmetega, mis kuuluvad nende geostatsionaarsete satelliitide operaatoritele, millel EGNOSe transpondrid paiknevad, aga arvesse võetakse ka julgeolekunõuete järgimist. |
| --- | --- |

(7)

Geostatsionaarsete satelliitidega sidepidamise jaamad („Navigation Land Earth Station“, „NLES-jaamad“) saadavad geostatsionaarsetel satelliitidel asuvatele transpondritele korrigeeritud andmeid, mis võimaldab GNSSi signaalide vastuvõtjatel, kes asuvad EGNOSe süsteemiga hõlmatud alal, teha asjakohaseid parandusi geograafilise asukoha määramise. Iga geostatsionaarse satelliidi kohta on kaks NLES-jaama. Nende asukoha valik kajastab peamiselt tehnilisi nõudeid, eelkõige vajadust ühendada kohalikul tasandil EGNOSe süsteemi seadmed signaali edastamise seadmetega, mis kuuluvad nende geostatsionaarsete satelliitide operaatoritele, millel EGNOSe transpondrid paiknevad, aga arvesse võetakse ka julgeolekunõuete järgimist.

| (8) | NLES-jaamade arv ja asukoht võivad muutuda sõltuvalt programmi arenguetapist ja vajadustest, eelkõige sõltuvalt parajasti orbiidil olevatele geostatsionaarsetele satelliitidele paigaldatud EGNOSe transpondrite kasutuseast ja nende satelliitide valikust, mille pardale paigaldatakse järgmised transpondrid. |
| --- | --- |

(8)

NLES-jaamade arv ja asukoht võivad muutuda sõltuvalt programmi arenguetapist ja vajadustest, eelkõige sõltuvalt parajasti orbiidil olevatele geostatsionaarsetele satelliitidele paigaldatud EGNOSe transpondrite kasutuseast ja nende satelliitide valikust, mille pardale paigaldatakse järgmised transpondrid.

| (9) | Teenuskeskuse ülesandeks on ühelt poolt jälgida geostatsionaarsetel satelliitidel paiknevate transpondrite saadetud andmete ja signaalide kvaliteeti ning teiselt poolt suhelda EGNOSe kasutajatega. See tagab ka määratletud määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõike 5 punktis b määratletud äriandmete levitamise teenuse (EDAS) osutamise. Teenuskeskus paikneb Hispaanias Torrejónis alates 2004. aastast, seega juba enne süsteemi omandamist liidu poolt. Seda asukohta ei ole põhjust kahtluse alla seada, kuivõrd see vastab programmi vajadustele, saab kasu juba tehtud avaliku sektori investeeringutest ja vastab selle liikmesriigi julgeolekunõuetele, kelle territooriumil teenuskeskus asub. Pealegi tooks teise asukohta ümber paigutamine kaasa kulutusi ja häiriks süsteemi toimimist. |
| --- | --- |

(9)

Teenuskeskuse ülesandeks on ühelt poolt jälgida geostatsionaarsetel satelliitidel paiknevate transpondrite saadetud andmete ja signaalide kvaliteeti ning teiselt poolt suhelda EGNOSe kasutajatega. See tagab ka määratletud määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 2 lõike 5 punktis b määratletud äriandmete levitamise teenuse (EDAS) osutamise. Teenuskeskus paikneb Hispaanias Torrejónis alates 2004. aastast, seega juba enne süsteemi omandamist liidu poolt. Seda asukohta ei ole põhjust kahtluse alla seada, kuivõrd see vastab programmi vajadustele, saab kasu juba tehtud avaliku sektori investeeringutest ja vastab selle liikmesriigi julgeolekunõuetele, kelle territooriumil teenuskeskus asub. Pealegi tooks teise asukohta ümber paigutamine kaasa kulutusi ja häiriks süsteemi toimimist.

| (10) | Et tagada EGNOSe süsteemi maapealse infrastruktuuri kõigi osade turvaline ühendamine reaalajas, on need omavahel seotud EWAN-võrgu kaudu („EGNOS Wide Area Network“), mis on spetsiaalselt selleks loodud turvaline andmesidevõrk. Selle võrgu füüsiliste omaduste tõttu ei saa selle asukohta kindlaks määrata ja seda ei saa käesolevas otsuses täpsustada. |
| --- | --- |

(10)

Et tagada EGNOSe süsteemi maapealse infrastruktuuri kõigi osade turvaline ühendamine reaalajas, on need omavahel seotud EWAN-võrgu kaudu („EGNOS Wide Area Network“), mis on spetsiaalselt selleks loodud turvaline andmesidevõrk. Selle võrgu füüsiliste omaduste tõttu ei saa selle asukohta kindlaks määrata ja seda ei saa käesolevas otsuses täpsustada.

| (11) | EGNOSe süsteemi maapealse infrastruktuuri moodustavate süsteemi kasutamise koordineerimiskeskuse, missiooni juhtimiskeskuste, RIMS-jaamade, NLES-jaamade ja teenuskeskuse asukohad tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(11)

EGNOSe süsteemi maapealse infrastruktuuri moodustavate süsteemi kasutamise koordineerimiskeskuse, missiooni juhtimiskeskuste, RIMS-jaamade, NLES-jaamade ja teenuskeskuse asukohad tuleks heaks kiita.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 36 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 36 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EGNOSe süsteemi maapealse infrastruktuuri moodustavate süsteemi kasutamise koordineerimiskeskuse, missiooni juhtimiskeskuste, ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamade, geostatsionaarsete satelliitidega side pidamise jaamade ja teenuskeskuse asukohad on kindlaks määratud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 31. juuli 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 1.

1

(2)  C(2009) 2386

2

---

LISA

| Nimetus | Asukoht |
| --- | --- |
| Süsteemi kasutamise koordineerimiskeskus | Toulouse (Prantsusmaa) |
| Missiooni juhtimiskeskused | Ciampino (Itaalia), Torrejón (Hispaania) |
| Ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamad (RIMS) | Aalborg (Taani), Abū Sunbul (Egiptus), Assoorid (Portugal), Agadir (Maroko), Al-'Aqabah (Jordaania), Aleksandria (Egiptus), Ateena (Kreeka), Berliin (Saksamaa), Catania (Itaalia), Ciampino (Itaalia), Cork (Iirimaa), Djerba (Tuneesia), Egilsstaðir (Island), Gävle (Rootsi), Glasgow (Ühendkuningriik), Gölbaşı (Türgi), Gran Canaria (Hispaania), Haifa (Iisrael), Hartebeeshoek (Lõuna-Aafrika), Jan Mayen (Norra), Kiiev (Ukraina), Kirkenes (Norra), Kourou (Prantsusmaa), Kuusamo (Soome), Lappeenranta (Soome), La Palma (Hispaania), Lissabon (Portugal), Madeira (Portugal), Málaga (Hispaania), Moncton (Kanada), Nouakchott (Mauritaania), Oran (Alžeeria), Palma de Mallorca (Hispaania), Pariis (Prantsusmaa), Reykjavík (Island), Santiago de Compostela (Hispaania), Sofia (Bulgaaria), Svalbard (Norra), Swanwick (Ühendkuningriik), Toulouse (Prantsusmaa), Tromsø (Norra), Trondheim (Norra), Varssavi (Poola), Zürich (Šveits) |
| Geostatsionaarsete satelliitidega sidepidamise jaamad (NLES) | Aussaguel (Prantsusmaa), Betzdorf (Luxembourg), Burum (Madalmaad), Cagliari (Itaalia), Fucino (Itaalia), Rambouillet (Prantsusmaa), Redu (Belgia) |
| Teenuskeskus | Torrejón (Hispaania) |

Nimetus

Asukoht

Süsteemi kasutamise koordineerimiskeskus

Toulouse (Prantsusmaa)

Missiooni juhtimiskeskused

Ciampino (Itaalia), Torrejón (Hispaania)

Ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamad (RIMS)

Aalborg (Taani), Abū Sunbul (Egiptus), Assoorid (Portugal), Agadir (Maroko), Al-'Aqabah (Jordaania), Aleksandria (Egiptus), Ateena (Kreeka), Berliin (Saksamaa), Catania (Itaalia), Ciampino (Itaalia), Cork (Iirimaa), Djerba (Tuneesia), Egilsstaðir (Island), Gävle (Rootsi), Glasgow (Ühendkuningriik), Gölbaşı (Türgi), Gran Canaria (Hispaania), Haifa (Iisrael), Hartebeeshoek (Lõuna-Aafrika), Jan Mayen (Norra), Kiiev (Ukraina), Kirkenes (Norra), Kourou (Prantsusmaa), Kuusamo (Soome), Lappeenranta (Soome), La Palma (Hispaania), Lissabon (Portugal), Madeira (Portugal), Málaga (Hispaania), Moncton (Kanada), Nouakchott (Mauritaania), Oran (Alžeeria), Palma de Mallorca (Hispaania), Pariis (Prantsusmaa), Reykjavík (Island), Santiago de Compostela (Hispaania), Sofia (Bulgaaria), Svalbard (Norra), Swanwick (Ühendkuningriik), Toulouse (Prantsusmaa), Tromsø (Norra), Trondheim (Norra), Varssavi (Poola), Zürich (Šveits)

Geostatsionaarsete satelliitidega sidepidamise jaamad (NLES)

Aussaguel (Prantsusmaa), Betzdorf (Luxembourg), Burum (Madalmaad), Cagliari (Itaalia), Fucino (Itaalia), Rambouillet (Prantsusmaa), Redu (Belgia)

Teenuskeskus

Torrejón (Hispaania)

---