# Europeiska unionens L 171/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 171 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången4 juli 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 171

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången4 juli 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1180 av den 24 februari 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/118 om fastställande av bevarandeåtgärder för fisket i syfte att skydda Nordsjöns marina miljö | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1181 av den 2 mars 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/117 om bevarandeåtgärder för fisket för att skydda Östersjöns marina miljö och om upphävande av delegerad förordning (EU) 2015/1778 | 30 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1182 av den 20 april 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsskalorna för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vad gäller rapportering av marknadspriser för vissa kategorier av slaktkroppar och levande djur | 74 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 av den 20 april 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan av uppgifter och handlingar till kommissionen (
  1
  ) | 100 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1184 av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsskalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vad gäller rapportering av marknadspriser för vissa kategorier av slaktkroppar och levande djur | 103 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan till kommissionen av uppgifter och handlingar och om ändring och upphävande av vissa kommissionsförordningar (
  1
  ) | 113 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1186 av den 3 juli 2017 om återkallande av godkännandet av det verksamma ämnet repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/tallråolja i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 131 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1187 av den 3 juli 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 | 134 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1188 av den 3 juli 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 168 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Gemensamma jordbrukskommitténs beslut nr 1/2017 av den 22 juni 2017 om ändring av bilaga 12 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter [2017/1189] | 185 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1180 av den 24 februari 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/118 om fastställande av bevarandeåtgärder för fisket i syfte att skydda Nordsjöns marina miljö

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1181 av den 2 mars 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/117 om bevarandeåtgärder för fisket för att skydda Östersjöns marina miljö och om upphävande av delegerad förordning (EU) 2015/1778

30

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1182 av den 20 april 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsskalorna för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vad gäller rapportering av marknadspriser för vissa kategorier av slaktkroppar och levande djur

74

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 av den 20 april 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan av uppgifter och handlingar till kommissionen (
  1
  )

1

100

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1184 av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsskalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vad gäller rapportering av marknadspriser för vissa kategorier av slaktkroppar och levande djur

103

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan till kommissionen av uppgifter och handlingar och om ändring och upphävande av vissa kommissionsförordningar (
  1
  )

1

113

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1186 av den 3 juli 2017 om återkallande av godkännandet av det verksamma ämnet repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/tallråolja i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

131

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1187 av den 3 juli 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

134

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1188 av den 3 juli 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

168

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Gemensamma jordbrukskommitténs beslut nr 1/2017 av den 22 juni 2017 om ändring av bilaga 12 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter [2017/1189]

185

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 4.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 171/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/1180

av den 24 februari 2017

om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/118 om fastställande av bevarandeåtgärder för fisket i syfte att skydda Nordsjöns marina miljö

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artikel 11, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 11 i förordning (EU) nr 1380/2013 har medlemsstaterna befogenhet att anta sådana bevarandeåtgärder för fisket inom sina vatten som är nödvändiga för att fullgöra skyldigheterna enligt unionens miljölagstiftning, bland annat artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG (2) och artikel 13.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (3). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 11 i förordning (EU) nr 1380/2013 har medlemsstaterna befogenhet att anta sådana bevarandeåtgärder för fisket inom sina vatten som är nödvändiga för att fullgöra skyldigheterna enligt unionens miljölagstiftning, bland annat artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG (2) och artikel 13.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (3).

| (2) | Enligt artikel 6 i direktiv 92/43/EEG ska medlemsstaterna för de särskilda bevarandeområdena vidta nödvändiga åtgärder för bevarande som motsvarar de ekologiska behoven hos de livsmiljötyper och de arter som finns i de områden som anges i bilagorna till det direktivet. Det föreskrivs också att medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder i de särskilda bevarandeområdena för att förhindra försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt störning av de arter för vilka områdena har utsetts. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 6 i direktiv 92/43/EEG ska medlemsstaterna för de särskilda bevarandeområdena vidta nödvändiga åtgärder för bevarande som motsvarar de ekologiska behoven hos de livsmiljötyper och de arter som finns i de områden som anges i bilagorna till det direktivet. Det föreskrivs också att medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder i de särskilda bevarandeområdena för att förhindra försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt störning av de arter för vilka områdena har utsetts.

| (3) | Enligt artikel 13.4 i direktiv 2008/56/EG ska medlemsstaterna anta åtgärdsprogram som ska omfatta geografiska skyddsåtgärder för att bidra till att skapa sammanhängande och representativa nätverk av marina skyddsområden som har tillräcklig mångfald i ekosystemen, exempelvis särskilda bevarandeområden i enlighet med habitatdirektivet, särskilda skyddsområden i enlighet med fågeldirektivet (4) och marina skyddsområden som erkänts av gemenskapen eller berörda medlemsstater inom ramen för internationella eller regionala avtal som de är parter i. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 13.4 i direktiv 2008/56/EG ska medlemsstaterna anta åtgärdsprogram som ska omfatta geografiska skyddsåtgärder för att bidra till att skapa sammanhängande och representativa nätverk av marina skyddsområden som har tillräcklig mångfald i ekosystemen, exempelvis särskilda bevarandeområden i enlighet med habitatdirektivet, särskilda skyddsområden i enlighet med fågeldirektivet (4) och marina skyddsområden som erkänts av gemenskapen eller berörda medlemsstater inom ramen för internationella eller regionala avtal som de är parter i.

| (4) | Om en medlemsstat anser att åtgärder måste antas för att den ska fullgöra sina skyldigheter inom ramen för unionens miljölagstiftning, och andra medlemsstater har ett direkt förvaltningsintresse i det fiske som kommer att beröras av sådana åtgärder, har kommissionen befogenhet att anta dessa åtgärder genom delegerade akter efter en gemensam rekommendation som lämnats in av berörda medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Om en medlemsstat anser att åtgärder måste antas för att den ska fullgöra sina skyldigheter inom ramen för unionens miljölagstiftning, och andra medlemsstater har ett direkt förvaltningsintresse i det fiske som kommer att beröras av sådana åtgärder, har kommissionen befogenhet att anta dessa åtgärder genom delegerade akter efter en gemensam rekommendation som lämnats in av berörda medlemsstater.

| (5) | Den 5 september 2016 antog kommissionen delegerad förordning (EU) 2017/118 (5) om fastställande av bevarandeåtgärder för fisket i syfte att skydda Nordsjöns marina miljö. |
| --- | --- |

(5)

Den 5 september 2016 antog kommissionen delegerad förordning (EU) 2017/118 (5) om fastställande av bevarandeåtgärder för fisket i syfte att skydda Nordsjöns marina miljö.

| (6) | I enlighet med artikel 11.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 lämnade Danmark, som initiativtagande medlemsstat, relevant information om de ytterligare åtgärder som krävs till kommissionen och de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse, inbegripet skäl för åtgärderna, vetenskapliga rön som stöder dem och närmare information om hur de ska genomföras och verkställas i praktiken. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 11.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 lämnade Danmark, som initiativtagande medlemsstat, relevant information om de ytterligare åtgärder som krävs till kommissionen och de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse, inbegripet skäl för åtgärderna, vetenskapliga rön som stöder dem och närmare information om hur de ska genomföras och verkställas i praktiken.

| (7) | Den 16 november 2016 lämnade Danmark, Tyskland och Sverige, efter att ha samrått med rådgivande nämnden för Nordsjön, en gemensam rekommendation till kommissionen om bevarandeåtgärder för fisket i syfte att skydda revstrukturer i ytterligare fyra danska Natura 2000-områden i Kattegatt. Åtgärderna omfattar förbud mot fiskeverksamhet med mobila bottenkontaktredskap i revområden (livsmiljötyp 1170) och förbud mot all fiskeverksamhet i bubbelrevsområden (livsmiljötyp 1180). |
| --- | --- |

(7)

Den 16 november 2016 lämnade Danmark, Tyskland och Sverige, efter att ha samrått med rådgivande nämnden för Nordsjön, en gemensam rekommendation till kommissionen om bevarandeåtgärder för fisket i syfte att skydda revstrukturer i ytterligare fyra danska Natura 2000-områden i Kattegatt. Åtgärderna omfattar förbud mot fiskeverksamhet med mobila bottenkontaktredskap i revområden (livsmiljötyp 1170) och förbud mot all fiskeverksamhet i bubbelrevsområden (livsmiljötyp 1180).

| (8) | Bottenfiske med mobila bottenkontaktredskap har en negativ inverkan på livsmiljöer i rev, eftersom denna verksamhet påverkar både revens struktur och den biologiska mångfalden i reven. Därför bör förbudet mot fiske med sådana redskap inom de relevanta danska revområdena, enligt den gemensamma rekommendationen, införas i delegerad förordning (EU) 2017/118. Bubbelrev är särskilt sköra strukturer, och all fysisk påverkan utgör ett hot mot deras bevarandestatus. Därför bör förbudet mot all fiskeverksamhet inom de relevanta bubbelrevsområdena, enligt den gemensamma rekommendationen, även införas i den förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Bottenfiske med mobila bottenkontaktredskap har en negativ inverkan på livsmiljöer i rev, eftersom denna verksamhet påverkar både revens struktur och den biologiska mångfalden i reven. Därför bör förbudet mot fiske med sådana redskap inom de relevanta danska revområdena, enligt den gemensamma rekommendationen, införas i delegerad förordning (EU) 2017/118. Bubbelrev är särskilt sköra strukturer, och all fysisk påverkan utgör ett hot mot deras bevarandestatus. Därför bör förbudet mot all fiskeverksamhet inom de relevanta bubbelrevsområdena, enligt den gemensamma rekommendationen, även införas i den förordningen.

| (9) | Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF (6)) angav i sitt vetenskapliga yttrande av den 6 december 2016 att de föreslagna bevarandemålen inom de särskilda områden som det hänvisas till i den gemensamma rekommendationen inte kan uppnås till fullo utan lämpliga åtgärder för att förhindra fiskeverksamhet i områdena. |
| --- | --- |

(9)

Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF (6)) angav i sitt vetenskapliga yttrande av den 6 december 2016 att de föreslagna bevarandemålen inom de särskilda områden som det hänvisas till i den gemensamma rekommendationen inte kan uppnås till fullo utan lämpliga åtgärder för att förhindra fiskeverksamhet i områdena.

| (10) | STECF har konstaterat vissa problem med kontroll och verkställighet av bevarandeåtgärderna inom de berörda områdena. Medlemsstaterna är skyldiga att vidta lämpliga åtgärder, tilldela adekvata resurser och fastställa de strukturer som krävs för att säkerställa kontroll, inspektion och verkställighet när det gäller den verksamhet som bedrivs inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Detta kan omfatta sådana åtgärder som skyldigheten för alla berörda fartyg att inge VMS-positioner med ökad frekvens eller att identifiera områden med hög risk i det nationella kontrollsystemet på grundval av riskhantering, med beaktande av STECF:s synpunkter. |
| --- | --- |

(10)

STECF har konstaterat vissa problem med kontroll och verkställighet av bevarandeåtgärderna inom de berörda områdena. Medlemsstaterna är skyldiga att vidta lämpliga åtgärder, tilldela adekvata resurser och fastställa de strukturer som krävs för att säkerställa kontroll, inspektion och verkställighet när det gäller den verksamhet som bedrivs inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Detta kan omfatta sådana åtgärder som skyldigheten för alla berörda fartyg att inge VMS-positioner med ökad frekvens eller att identifiera områden med hög risk i det nationella kontrollsystemet på grundval av riskhantering, med beaktande av STECF:s synpunkter.

| (11) | Danmark tillhandahöll detaljerad information om åtgärder som säkerställer övervakning och kontroll med hänsyn till den nuvarande fiskenivån i dessa områden. Dessa kontrollåtgärder omfattar fiskeriinspektioner till sjöss och ständig övervakning från Danmarks centrum för fiskerikontroll via det riskbaserade ledningssystemet. Det automatiska identifieringssystemet används också för att komplettera VMS-data. |
| --- | --- |

(11)

Danmark tillhandahöll detaljerad information om åtgärder som säkerställer övervakning och kontroll med hänsyn till den nuvarande fiskenivån i dessa områden. Dessa kontrollåtgärder omfattar fiskeriinspektioner till sjöss och ständig övervakning från Danmarks centrum för fiskerikontroll via det riskbaserade ledningssystemet. Det automatiska identifieringssystemet används också för att komplettera VMS-data.

| (12) | Det är viktigt att säkerställa bedömningen av de åtgärder som införs genom denna förordning, särskilt när det gäller kontroll av efterlevnaden av fiskeförbud. Därför bör Danmark göra en ytterligare bedömning för att säkerställa efterlevnaden av förbudet mot fiske senast 18 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(12)

Det är viktigt att säkerställa bedömningen av de åtgärder som införs genom denna förordning, särskilt när det gäller kontroll av efterlevnaden av fiskeförbud. Därför bör Danmark göra en ytterligare bedömning för att säkerställa efterlevnaden av förbudet mot fiske senast 18 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

| (13) | Delegerad förordning (EU) 2017/118 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Delegerad förordning (EU) 2017/118 bör ändras i enlighet med detta.

| (14) | De bevarandeåtgärder för fisket som fastställs i denna förordning påverkar inte tillämpningen av några andra befintliga eller framtida förvaltningsåtgärder som syftar till bevarande av de berörda områdena, inklusive bevarandeåtgärder för fisket. |
| --- | --- |

(14)

De bevarandeåtgärder för fisket som fastställs i denna förordning påverkar inte tillämpningen av några andra befintliga eller framtida förvaltningsåtgärder som syftar till bevarande av de berörda områdena, inklusive bevarandeåtgärder för fisket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av delegerad förordning (EU) 2017/118

Delegerad förordning (EU) 2017/118 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 6 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 6
  Översyn

  1.   Senast den 30 juni 2017 ska de berörda medlemsstaterna bedöma genomförandet av de åtgärder som fastställs i artiklarna 3 och 4 i






  a) | områdena 1(1), 1(2) och 1(3), enligt definitionen i bilaga I, och |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 6 ska ersättas med följande:

”Artikel 6

Översyn

1.   Senast den 30 juni 2017 ska de berörda medlemsstaterna bedöma genomförandet av de åtgärder som fastställs i artiklarna 3 och 4 i

a)

områdena 1(1), 1(2) och 1(3), enligt definitionen i bilaga I, och

| b) | områdena 2(1)–2(2), enligt definitionen i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

områdena 2(1)–2(2), enligt definitionen i bilaga II.

2.   Senast den 31 juli 2017 ska de berörda medlemsstaterna lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen om den bedömning som avses i punkt 1.

3.   Senast den 31 oktober 2018 ska de berörda medlemsstaterna bedöma genomförandet av de åtgärder som fastställs i artiklarna 3 och 4 i

| a) | områdena 1(4)–1(7), enligt definitionen i bilaga I, och |
| --- | --- |

a)

områdena 1(4)–1(7), enligt definitionen i bilaga I, och

| b) | områdena 2(22), 2(23) och 2(24), enligt definitionen i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

områdena 2(22), 2(23) och 2(24), enligt definitionen i bilaga II.

4.   Senast den 30 november 2018 ska de berörda medlemsstaterna lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen om den bedömning som avses i punkt 3.”

| 2. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till denna förordning.

| 3. | Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

Bilaga II ska ersättas med texten i bilaga II till denna förordning.

| 4. | Bilaga III ska ersättas med texten i bilaga III till denna förordning. |
| --- | --- |

4.

Bilaga III ska ersättas med texten i bilaga III till denna förordning.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, p. 7).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/118 av den 5 september 2016 om fastställande av bevarandeåtgärder för fisket i syfte att skydda Nordsjöns marina miljö (EUT L 19, 25.1.2017, s. 10).

5

(6)  stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/55543/2016-12_STECF+16-24+-+JR+for+Natura+2000+sites+under+CFP+art.11_JRCxxx.pdf

6

---

BILAGA I

”BILAGA I

Koordinater för områden 1

Område 1(1): Livsmiljö nr 166, Natura 2000-område nr 191 (EU-kod: DK00VA248) Herthas Flak

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1S | 57°39.422′ | 10°49.118′ |
| 2S | 57°39.508′ | 10°49.602′ |
| 3S | 57°39.476′ | 10°49.672′ |
| 4S | 57°39.680′ | 10°50.132′ |
| 5S | 57°39.312′ | 10°50.813′ |
| 6S | 57°39.301′ | 10°51.290′ |
| 7S | 57°38.793′ | 10°52.365′ |
| 8S | 57°38.334′ | 10°53.201′ |
| 9S | 57°38.150′ | 10°52.931′ |
| 10S | 57°38.253′ | 10°52.640′ |
| 11S | 57°37.897′ | 10°51.936′ |
| 12S | 57°38.284′ | 10°51.115′ |
| 13S | 57°38.253′ | 10°50.952′ |
| 14S | 57°38.631′ | 10°50.129′ |
| 15S | 57°39.142′ | 10°49.201′ |
| 16S | 57°39.301′ | 10°49.052′ |
| 17S | 57°39.422′ | 10°49.118′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1S

57°39.422′

10°49.118′

2S

57°39.508′

10°49.602′

3S

57°39.476′

10°49.672′

4S

57°39.680′

10°50.132′

5S

57°39.312′

10°50.813′

6S

57°39.301′

10°51.290′

7S

57°38.793′

10°52.365′

8S

57°38.334′

10°53.201′

9S

57°38.150′

10°52.931′

10S

57°38.253′

10°52.640′

11S

57°37.897′

10°51.936′

12S

57°38.284′

10°51.115′

13S

57°38.253′

10°50.952′

14S

57°38.631′

10°50.129′

15S

57°39.142′

10°49.201′

16S

57°39.301′

10°49.052′

17S

57°39.422′

10°49.118′

Område 1(2): Livsmiljö nr 168, Natura 2000-område nr 192 (EU-kod: DK00VA249) Læsø Trindel & Tønneberg Banke

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1S | 57°25.045′ | 11°6.757′ |
| 2S | 57°26.362′ | 11°6.858′ |
| 3S | 57°27.224′ | 11°9.239′ |
| 4S | 57°26.934′ | 11°10.026′ |
| 5S | 57°27.611′ | 11°10.938′ |
| 6S | 57°28.053′ | 11°11.000′ |
| 7S | 57°28.184′ | 11°11.547′ |
| 8S | 57°28.064′ | 11°11.808′ |
| 9S | 57°28.843′ | 11°13.844′ |
| 10S | 57°29.158′ | 11°15.252′ |
| 11S | 57°29.164′ | 11°16.861′ |
| 12S | 57°29.017′ | 11°17.266′ |
| 13S | 57°29.080′ | 11°17.597′ |
| 14S | 57°28.729′ | 11°18.494′ |
| 15S | 57°28.486′ | 11°18.037′ |
| 16S | 57°28.258′ | 11°18.269′ |
| 17S | 57°27.950′ | 11°18.239′ |
| 18S | 57°27.686′ | 11°18.665′ |
| 19S | 57°27.577′ | 11°18.691′ |
| 20S | 57°27.525′ | 11°18.808′ |
| 21S | 57°27.452′ | 11°18.837′ |
| 22S | 57°27.359′ | 11°18.818′ |
| 23S | 57°26.793′ | 11°17.929′ |
| 24S | 57°27.984′ | 11°15.500′ |
| 25S | 57°27.676′ | 11°14.758′ |
| 26S | 57°25.998′ | 11°17.309′ |
| 27S | 57°25.946′ | 11°17.488′ |
| 28S | 57°26.028′ | 11°17.555′ |
| 29S | 57°26.060′ | 11°17.819′ |
| 30S | 57°26.011′ | 11°18.360′ |
| 31S | 57°25.874′ | 11°18.666′ |
| 32S | 57°25.683′ | 11°18.646′ |
| 33S | 57°25.417′ | 11°18.524′ |
| 34S | 57°25.377′ | 11°18.408′ |
| 35S | 57°25.330′ | 11°18.039′ |
| 36S | 57°25.175′ | 11°17.481′ |
| 37S | 57°24.928 | 11°17.579′ |
| 38S | 57°24.828′ | 11°17.366′ |
| 39S | 57°24.891′ | 11°17.049′ |
| 40S | 57°25.128′ | 11°17.118′ |
| 41S | 57°25.249′ | 11°16.721′ |
| 42S | 57°25.211′ | 11°16.592′ |
| 43S | 57°25.265′ | 11°16.162′ |
| 44S | 57°25.170′ | 11°15.843′ |
| 45S | 57°25.245′ | 11°15.562′ |
| 46S | 57°25.208′ | 11°15.435′ |
| 47S | 57°25.278′ | 11°15.083′ |
| 48S | 57°25.462′ | 11°15.059′ |
| 49S | 57°25.517′ | 11°15.007′ |
| 50S | 57°25.441′ | 11°14.613′ |
| 51S | 57°25.610′ | 11°14.340′ |
| 52S | 57°25.630′ | 11°14.119′ |
| 53S | 57°25.629′ | 11°13.827′ |
| 54S | 57°25.738′ | 11°13.658′ |
| 55S | 57°25.610′ | 11°13.392′ |
| 56S | 57°25.625′ | 11°13.176′ |
| 57S | 57°25.933′ | 11°12.379′ |
| 58S | 57°25.846′ | 11°11.959′ |
| 59S | 57°25.482′ | 11°12.956′ |
| 60S | 57°25.389′ | 11°13.083′ |
| 61S | 57°25.221′ | 11°13.212′ |
| 62S | 57°25.134′ | 11°13.221′ |
| 63S | 57°25.031′ | 11°13.077′ |
| 64S | 57°25.075′ | 11°12.751′ |
| 65S | 57°24.817′ | 11°12.907′ |
| 66S | 57°24.747′ | 11°12.862′ |
| 67S | 57°24.616′ | 11°13.229′ |
| 68S | 57°24.549′ | 11°13.240′ |
| 69S | 57°24.347′ | 11°13.093′ |
| 70S | 57°24.256′ | 11°13.288′ |
| 71S | 57°24.145′ | 11°13.306′ |
| 72S | 57°24.051′ | 11°13.138′ |
| 73S | 57°23.818′ | 11°13.360′ |
| 74S | 57°23.649′ | 11°13.280′ |
| 75S | 57°23.553′ | 11°13.260′ |
| 76S | 57°23.432′ | 11°13.088′ |
| 77S | 57°23.416′ | 11°12.861′ |
| 78S | 57°23.984′ | 11°9.081′ |
| 79S | 57°25.045′ | 11°6.757′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1S

57°25.045′

11°6.757′

2S

57°26.362′

11°6.858′

3S

57°27.224′

11°9.239′

4S

57°26.934′

11°10.026′

5S

57°27.611′

11°10.938′

6S

57°28.053′

11°11.000′

7S

57°28.184′

11°11.547′

8S

57°28.064′

11°11.808′

9S

57°28.843′

11°13.844′

10S

57°29.158′

11°15.252′

11S

57°29.164′

11°16.861′

12S

57°29.017′

11°17.266′

13S

57°29.080′

11°17.597′

14S

57°28.729′

11°18.494′

15S

57°28.486′

11°18.037′

16S

57°28.258′

11°18.269′

17S

57°27.950′

11°18.239′

18S

57°27.686′

11°18.665′

19S

57°27.577′

11°18.691′

20S

57°27.525′

11°18.808′

21S

57°27.452′

11°18.837′

22S

57°27.359′

11°18.818′

23S

57°26.793′

11°17.929′

24S

57°27.984′

11°15.500′

25S

57°27.676′

11°14.758′

26S

57°25.998′

11°17.309′

27S

57°25.946′

11°17.488′

28S

57°26.028′

11°17.555′

29S

57°26.060′

11°17.819′

30S

57°26.011′

11°18.360′

31S

57°25.874′

11°18.666′

32S

57°25.683′

11°18.646′

33S

57°25.417′

11°18.524′

34S

57°25.377′

11°18.408′

35S

57°25.330′

11°18.039′

36S

57°25.175′

11°17.481′

37S

57°24.928

11°17.579′

38S

57°24.828′

11°17.366′

39S

57°24.891′

11°17.049′

40S

57°25.128′

11°17.118′

41S

57°25.249′

11°16.721′

42S

57°25.211′

11°16.592′

43S

57°25.265′

11°16.162′

44S

57°25.170′

11°15.843′

45S

57°25.245′

11°15.562′

46S

57°25.208′

11°15.435′

47S

57°25.278′

11°15.083′

48S

57°25.462′

11°15.059′

49S

57°25.517′

11°15.007′

50S

57°25.441′

11°14.613′

51S

57°25.610′

11°14.340′

52S

57°25.630′

11°14.119′

53S

57°25.629′

11°13.827′

54S

57°25.738′

11°13.658′

55S

57°25.610′

11°13.392′

56S

57°25.625′

11°13.176′

57S

57°25.933′

11°12.379′

58S

57°25.846′

11°11.959′

59S

57°25.482′

11°12.956′

60S

57°25.389′

11°13.083′

61S

57°25.221′

11°13.212′

62S

57°25.134′

11°13.221′

63S

57°25.031′

11°13.077′

64S

57°25.075′

11°12.751′

65S

57°24.817′

11°12.907′

66S

57°24.747′

11°12.862′

67S

57°24.616′

11°13.229′

68S

57°24.549′

11°13.240′

69S

57°24.347′

11°13.093′

70S

57°24.256′

11°13.288′

71S

57°24.145′

11°13.306′

72S

57°24.051′

11°13.138′

73S

57°23.818′

11°13.360′

74S

57°23.649′

11°13.280′

75S

57°23.553′

11°13.260′

76S

57°23.432′

11°13.088′

77S

57°23.416′

11°12.861′

78S

57°23.984′

11°9.081′

79S

57°25.045′

11°6.757′

Område 1(3): Livsmiljö nr 167, Natura 2000-område nr 207 (EU-kod: DK00VA299) Lysegrund

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1S | 56°19.367′ | 11°46.017′ |
| 2S | 56°18.794′ | 11°48.153′ |
| 3S | 56°17.625′ | 11°48.541′ |
| 4S | 56°17.424′ | 11°48.117′ |
| 5S | 56°17.864′ | 11°47.554′ |
| 6S | 56°17.828′ | 11°47.265′ |
| 7S | 56°17.552′ | 11°47.523′ |
| 8S | 56°17.316′ | 11°47.305′ |
| 9S | 56°17.134′ | 11°47.260′ |
| 10S | 56°16.787′ | 11°46.753′ |
| 11S | 56°16.462′ | 11°46.085′ |
| 12S | 56°16.455′ | 11°43.620′ |
| 13S | 56°17.354′ | 11°42.671′ |
| 14S | 56°18.492′ | 11°42.689′ |
| 15S | 56°18.950′ | 11°41.823′ |
| 16S | 56°19.263′ | 11°41.870′ |
| 17S | 56°19.802′ | 11°40.939′ |
| 18S | 56°19.989′ | 11°41.516′ |
| 19S | 56°18.967′ | 11°43.600′ |
| 20S | 56°19.460′ | 11°44.951′ |
| 21S | 56°19.367′ | 11°46.017′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1S

56°19.367′

11°46.017′

2S

56°18.794′

11°48.153′

3S

56°17.625′

11°48.541′

4S

56°17.424′

11°48.117′

5S

56°17.864′

11°47.554′

6S

56°17.828′

11°47.265′

7S

56°17.552′

11°47.523′

8S

56°17.316′

11°47.305′

9S

56°17.134′

11°47.260′

10S

56°16.787′

11°46.753′

11S

56°16.462′

11°46.085′

12S

56°16.455′

11°43.620′

13S

56°17.354′

11°42.671′

14S

56°18.492′

11°42.689′

15S

56°18.950′

11°41.823′

16S

56°19.263′

11°41.870′

17S

56°19.802′

11°40.939′

18S

56°19.989′

11°41.516′

19S

56°18.967′

11°43.600′

20S

56°19.460′

11°44.951′

21S

56°19.367′

11°46.017′

Område 1(4): Livsmiljö nr 169, Natura 2000-område nr 193 (EU-kod: DK00VA250) Store Middelgrund

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1 | 56°34.52′ | 12°2.208′ |
| 1 | 56°34.612′ | 12°2.136′ |
| 1 | 56°35.19′ | 12°2.285′ |
| 1 | 56°35.474′ | 12°2.817′ |
| 1 | 56°35.465′ | 12°4.468′ |
| 1 | 56°35.233′ | 12°5.415′ |
| 1 | 56°33.428′ | 12°6.808′ |
| 1 | 56°32.915′ | 12°5.233′ |
| 1 | 56°31.324′ | 12°4.355′ |
| 1 | 56°31.318′ | 12°2.235′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1

56°34.52′

12°2.208′

1

56°34.612′

12°2.136′

1

56°35.19′

12°2.285′

1

56°35.474′

12°2.817′

1

56°35.465′

12°4.468′

1

56°35.233′

12°5.415′

1

56°33.428′

12°6.808′

1

56°32.915′

12°5.233′

1

56°31.324′

12°4.355′

1

56°31.318′

12°2.235′

Område 1(5): Livsmiljö nr 204, Natura 2000-område nr 204 (EU-kod: DK00VA303) Schultz og Hastens Grund samt Briseis Flak

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1 | 56°11.54′ | 11°11.308′ |
| 1 | 56°12.748′ | 11°11.412′ |
| 1 | 56°12.977′ | 11°11.076′ |
| 1 | 56°13.812′ | 11°11.019′ |
| 1 | 56°14.318′ | 11°11.153′ |
| 1 | 56°16.409′ | 11°12.95′ |
| 1 | 56°16.553′ | 11°13.137′ |
| 1 | 56°16.645′ | 11°13.574′ |
| 1 | 56°17.029′ | 11°14.117′ |
| 1 | 56°17.401′ | 11°14.234′ |
| 1 | 56°17.495′ | 11°14.355′ |
| 1 | 56°17.543′ | 11°15.095′ |
| 1 | 56°17.511′ | 11°15.328′ |
| 1 | 56°17.047′ | 11°15.456′ |
| 1 | 56°16.571′ | 11°14.971′ |
| 1 | 56°16.555′ | 11°14.611′ |
| 1 | 56°15.931′ | 11°14.504′ |
| 1 | 56°15.479′ | 11°14.11′ |
| 1 | 56°14.679′ | 11°14.013′ |
| 1 | 56°14.193′ | 11°14.207′ |
| 1 | 56°12.565′ | 11°13.067′ |
| 1 | 56°11.523′ | 11°13.443′ |
| 1 | 56°11.247′ | 11°14.042′ |
| 1 | 56°10.105′ | 11°13.247′ |
| 1 | 56°9.516′ | 11°11.983′ |
| 1 | 56°9.417′ | 11°11.258′ |
| 1 | 56°9.476′ | 11°10.556′ |
| 1 | 56°8.737′ | 11°8.954′ |
| 1 | 56°8.756′ | 11°8.568′ |
| 1 | 56°9.334′ | 11°8.269′ |
| 1 | 56°9.907′ | 11°8.446′ |
| 1 | 56°9.914′ | 11°9.319′ |
| 1 | 56°10.4′ | 11°10.654′ |
| 1 | 56°10.362′ | 11°11.298′ |
| 1 | 56°10.805′ | 11°11.88′ |
| 1 | 56°11.184′ | 11°11.956′ |
| 2 | 56°20.985′ | 11°22.005′ |
| 2 | 56°20.367′ | 11°19.136′ |
| 2 | 56°19.547′ | 11°17.294′ |
| 2 | 56°18.7′ | 11°15.982′ |
| 2 | 56°18.724′ | 11°18.399′ |
| 2 | 56°20.817′ | 11°20.511′ |
| 2 | 56°18.27′ | 11°17.204′ |
| 2 | 56°18.629′ | 11°17.695′ |
| 2 | 56°18.078′ | 11°16.411′ |
| 2 | 56°18.7′ | 11°15.982′ |
| 2 | 56°20.257′ | 11°22.733′ |
| 2 | 56°20.13′ | 11°22.319′ |
| 2 | 56°19.134′ | 11°18.983′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1

56°11.54′

11°11.308′

1

56°12.748′

11°11.412′

1

56°12.977′

11°11.076′

1

56°13.812′

11°11.019′

1

56°14.318′

11°11.153′

1

56°16.409′

11°12.95′

1

56°16.553′

11°13.137′

1

56°16.645′

11°13.574′

1

56°17.029′

11°14.117′

1

56°17.401′

11°14.234′

1

56°17.495′

11°14.355′

1

56°17.543′

11°15.095′

1

56°17.511′

11°15.328′

1

56°17.047′

11°15.456′

1

56°16.571′

11°14.971′

1

56°16.555′

11°14.611′

1

56°15.931′

11°14.504′

1

56°15.479′

11°14.11′

1

56°14.679′

11°14.013′

1

56°14.193′

11°14.207′

1

56°12.565′

11°13.067′

1

56°11.523′

11°13.443′

1

56°11.247′

11°14.042′

1

56°10.105′

11°13.247′

1

56°9.516′

11°11.983′

1

56°9.417′

11°11.258′

1

56°9.476′

11°10.556′

1

56°8.737′

11°8.954′

1

56°8.756′

11°8.568′

1

56°9.334′

11°8.269′

1

56°9.907′

11°8.446′

1

56°9.914′

11°9.319′

1

56°10.4′

11°10.654′

1

56°10.362′

11°11.298′

1

56°10.805′

11°11.88′

1

56°11.184′

11°11.956′

2

56°20.985′

11°22.005′

2

56°20.367′

11°19.136′

2

56°19.547′

11°17.294′

2

56°18.7′

11°15.982′

2

56°18.724′

11°18.399′

2

56°20.817′

11°20.511′

2

56°18.27′

11°17.204′

2

56°18.629′

11°17.695′

2

56°18.078′

11°16.411′

2

56°18.7′

11°15.982′

2

56°20.257′

11°22.733′

2

56°20.13′

11°22.319′

2

56°19.134′

11°18.983′

Område 1(6): Livsmiljö nr 09, Natura 2000-område nr 09 (EU-kod: DK00FX010) Strandenge på Læsø og havet syd herfor

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1 | 57°16.590′ | 11°14.495′ |
| 1 | 57°16.256′ | 11°14.59′ |
| 1 | 57°16.169′ | 11°14.409′ |
| 1 | 57°16.169′ | 11°14.209′ |
| 1 | 57°16.677′ | 11°12.483′ |
| 1 | 57°17.116′ | 11°12.001′ |
| 1 | 57°16.556′ | 11°13.269′ |
| 1 | 57°17.591′ | 11°12.392′ |
| 1 | 57°17.86′ | 11°13.122′ |
| 1 | 57°17.55′ | 11°13.861′ |
| 7 | 57°5.371′ | 11°20.659′ |
| 7 | 57°6.381′ | 11°21.944′ |
| 7 | 57°5.91′ | 11°22.787′ |
| 7 | 57°5.18′ | 11°22.809′ |
| 7 | 57°8.174′ | 11°16.527′ |
| 7 | 57°8.68′ | 11°18.549′ |
| 7 | 57°7.534′ | 11°20.441′ |
| 7 | 57°6.804′ | 11°20.398′ |
| 7 | 57°5.816′ | 11°19.63′ |
| 7 | 57°6.634′ | 11°17.078′ |
| 7 | 57°8.174′ | 11°16.527′ |
| 7 | 57°4.903′ | 11°22.463′ |
| 8 | 57°9.615′ | 11°17.231′ |
| 8 | 57°10.129′ | 11°13.882′ |
| 8 | 57°2.822′ | 11°17.65′ |
| 8 | 57°11.948′ | 11°12.687′ |
| 8 | 57°12.088′ | 11°11.741′ |
| 8 | 57°10.658′ | 11°12.883′ |
| 8 | 57°3.599′ | 11°17.885′ |
| 8 | 57°5.012′ | 11°16.909′ |
| 8 | 57°8.004′ | 11°13.522′ |
| 8 | 57°9.202′ | 11°17.358′ |
| 8 | 57°1.939′ | 11°16.417′ |
| 8 | 57°1.962′ | 11°14.827′ |
| 8 | 57°0.983′ | 11°14.342′ |
| 8 | 57°1.274′ | 11°10.035′ |
| 8 | 57°2.903′ | 11°6.783′ |
| 8 | 57°9.434′ | 11°17.472′ |
| 8 | 57°3.496′ | 11°7.083′ |
| 8 | 57°2.717′ | 11°11.757′ |
| 8 | 57°4.945′ | 11°9.468′ |
| 8 | 57°6.501′ | 11°10.111′ |
| 8 | 57°10.612′ | 11°11.461′ |
| 8 | 57°11.716′ | 11°11.244′ |
| 8 | 57°12.088′ | 11°11.741′ |
| 8 | 57°3.177′ | 11°6.659′ |
| 10 | 57°6.231′ | 11°8.031′ |
| 10 | 57°5.661′ | 11°7.912′ |
| 10 | 57°6.118′ | 11°6.363′ |
| 10 | 57°5.32′ | 11°6.254′ |
| 10 | 57°4.912′ | 11°6.315′ |
| 10 | 57°4.942′ | 11°7.2′ |
| 10 | 57°7.305′ | 11°6.688′ |
| 10 | 57°7.293′ | 11°5.893′ |
| 10 | 57°7.147′ | 11°7.866′ |
| 10 | 57°7.293′ | 11°5.893′ |
| 10 | 57°6.946′ | 11°5.845′ |
| 11 | 57°5.31′ | 10°59.197′ |
| 11 | 57°4.371′ | 10°56.279′ |
| 11 | 57°3.443′ | 10°58.93′ |
| 11 | 57°6.547′ | 11°1.968′ |
| 11 | 57°1.808′ | 10°58.496′ |
| 11 | 57°1.597′ | 10°57.823′ |
| 11 | 57°2.366′ | 10°53.025′ |
| 11 | 57°4.236′ | 11°5.614′ |
| 11 | 57°2.764′ | 10°51.91′ |
| 11 | 57°7.571′ | 11°4.806′ |
| 11 | 57°7.936′ | 11°3.651′ |
| 11 | 57°7.953′ | 11°2.667′ |
| 11 | 57°7.198′ | 11°5.634′ |
| 11 | 57°6.366′ | 10°52.893′ |
| 11 | 57°4.98′ | 10°50.473′ |
| 11 | 57°3.356′ | 10°51.401′ |
| 11 | 57°7.443′ | 10°58.998′ |
| 11 | 57°7.198′ | 11°5.634′ |
| 11 | 57°6.471′ | 11°5.125′ |
| 11 | 57°6.751′ | 11°2.224′ |
| 11 | 57°3.535′ | 11°5.08′ |
| 11 | 57°4.354′ | 10°59.94′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1

57°16.590′

11°14.495′

1

57°16.256′

11°14.59′

1

57°16.169′

11°14.409′

1

57°16.169′

11°14.209′

1

57°16.677′

11°12.483′

1

57°17.116′

11°12.001′

1

57°16.556′

11°13.269′

1

57°17.591′

11°12.392′

1

57°17.86′

11°13.122′

1

57°17.55′

11°13.861′

7

57°5.371′

11°20.659′

7

57°6.381′

11°21.944′

7

57°5.91′

11°22.787′

7

57°5.18′

11°22.809′

7

57°8.174′

11°16.527′

7

57°8.68′

11°18.549′

7

57°7.534′

11°20.441′

7

57°6.804′

11°20.398′

7

57°5.816′

11°19.63′

7

57°6.634′

11°17.078′

7

57°8.174′

11°16.527′

7

57°4.903′

11°22.463′

8

57°9.615′

11°17.231′

8

57°10.129′

11°13.882′

8

57°2.822′

11°17.65′

8

57°11.948′

11°12.687′

8

57°12.088′

11°11.741′

8

57°10.658′

11°12.883′

8

57°3.599′

11°17.885′

8

57°5.012′

11°16.909′

8

57°8.004′

11°13.522′

8

57°9.202′

11°17.358′

8

57°1.939′

11°16.417′

8

57°1.962′

11°14.827′

8

57°0.983′

11°14.342′

8

57°1.274′

11°10.035′

8

57°2.903′

11°6.783′

8

57°9.434′

11°17.472′

8

57°3.496′

11°7.083′

8

57°2.717′

11°11.757′

8

57°4.945′

11°9.468′

8

57°6.501′

11°10.111′

8

57°10.612′

11°11.461′

8

57°11.716′

11°11.244′

8

57°12.088′

11°11.741′

8

57°3.177′

11°6.659′

10

57°6.231′

11°8.031′

10

57°5.661′

11°7.912′

10

57°6.118′

11°6.363′

10

57°5.32′

11°6.254′

10

57°4.912′

11°6.315′

10

57°4.942′

11°7.2′

10

57°7.305′

11°6.688′

10

57°7.293′

11°5.893′

10

57°7.147′

11°7.866′

10

57°7.293′

11°5.893′

10

57°6.946′

11°5.845′

11

57°5.31′

10°59.197′

11

57°4.371′

10°56.279′

11

57°3.443′

10°58.93′

11

57°6.547′

11°1.968′

11

57°1.808′

10°58.496′

11

57°1.597′

10°57.823′

11

57°2.366′

10°53.025′

11

57°4.236′

11°5.614′

11

57°2.764′

10°51.91′

11

57°7.571′

11°4.806′

11

57°7.936′

11°3.651′

11

57°7.953′

11°2.667′

11

57°7.198′

11°5.634′

11

57°6.366′

10°52.893′

11

57°4.98′

10°50.473′

11

57°3.356′

10°51.401′

11

57°7.443′

10°58.998′

11

57°7.198′

11°5.634′

11

57°6.471′

11°5.125′

11

57°6.751′

11°2.224′

11

57°3.535′

11°5.08′

11

57°4.354′

10°59.94′

Område 1(7): Livsmiljö nr 20, Natura 2000-område nr 20 (EU-kod: DK00FX257) Havet omkring Nordre Rønner

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1 | 57°25.564′ | 11°1.008′ |
| 1 | 57°25.474′ | 11°1.727′ |
| 1 | 57°25.29′ | 11°1.947′ |
| 1 | 57°24.992′ | 11°1.863′ |
| 1 | 57°24.724′ | 11°1.233′ |
| 1 | 57°24.785′ | 11°0.981′ |
| 1 | 57°25.008′ | 11°0.467′ |
| 1 | 57°24.837′ | 11°0.331′ |
| 1 | 57°24.813′ | 11°0.153′ |
| 1 | 57°24.837′ | 10°59.992′ |
| 1 | 57°24.927′ | 10°59.909′ |
| 1 | 57°25.004′ | 10°59.935′ |
| 1 | 57°25.223′ | 11°0.27′ |
| 1 | 57°25.564′ | 11°1.008′ |
| 1 | 57°25.12′ | 11°1.924′ |
| 17 | 57°20.061′ | 11°2.851′ |
| 17 | 57°19.734′ | 11°0.84′ |
| 17 | 57°19.812′ | 11°0.697′ |
| 17 | 57°19.891′ | 11°0.335′ |
| 17 | 57°19.621′ | 10°59.763′ |
| 17 | 57°19.398′ | 10°59.772′ |
| 17 | 57°19.174′ | 11°0.903′ |
| 17 | 57°19.579′ | 11°3.014′ |
| 17 | 57°19.776′ | 11°3.182′ |
| 17 | 57°19.912′ | 11°3.156′ |
| 17 | 57°20.061′ | 11°2.851′ |
| 18 | 57°22.145′ | 10°57.371′ |
| 18 | 57°20.103′ | 10°55.273′ |
| 18 | 57°22.57′ | 10°57.338′ |
| 18 | 57°22.66′ | 10°56.892′ |
| 18 | 57°21.115′ | 10°55.086′ |
| 18 | 57°22.634′ | 10°56.392′ |
| 18 | 57°19.757′ | 10°54.713′ |
| 18 | 57°20.042′ | 10°54.207′ |
| 18 | 57°22.512′ | 10°55.648′ |
| 18 | 57°21.238′ | 10°53.014′ |
| 18 | 57°21.634′ | 10°53.434′ |
| 18 | 57°22.151′ | 10°54.627′ |
| 18 | 57°21.263′ | 10°55.473′ |
| 18 | 57°21.169′ | 10°56.585′ |
| 18 | 57°20.831′ | 10°53.127′ |
| 19 | 57°22.957′ | 11°4.239′ |
| 19 | 57°22.64′ | 11°4.987′ |
| 19 | 57°21.687′ | 11°5.546′ |
| 19 | 57°21.85′ | 11°6.385′ |
| 19 | 57°21.559′ | 11°6.792′ |
| 19 | 57°21.026′ | 11°6.641′ |
| 19 | 57°20.663′ | 11°6.423′ |
| 19 | 57°20.435′ | 11°6.035′ |
| 19 | 57°20.219′ | 11°4.913′ |
| 19 | 57°20.173′ | 11°3.355′ |
| 19 | 57°20.351′ | 11°1.386′ |
| 19 | 57°20.676′ | 10°59.222′ |
| 19 | 57°20.968′ | 10°59.072′ |
| 19 | 57°21.64′ | 10°59.792′ |
| 19 | 57°22.075′ | 10°58.079′ |
| 19 | 57°22.814′ | 10°57.873′ |
| 19 | 57°23.349′ | 10°58.116′ |
| 19 | 57°23.44′ | 10°59.169′ |
| 19 | 57°23.291′ | 11°1.892′ |
| 19 | 57°23.44′ | 10°59.169′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1

57°25.564′

11°1.008′

1

57°25.474′

11°1.727′

1

57°25.29′

11°1.947′

1

57°24.992′

11°1.863′

1

57°24.724′

11°1.233′

1

57°24.785′

11°0.981′

1

57°25.008′

11°0.467′

1

57°24.837′

11°0.331′

1

57°24.813′

11°0.153′

1

57°24.837′

10°59.992′

1

57°24.927′

10°59.909′

1

57°25.004′

10°59.935′

1

57°25.223′

11°0.27′

1

57°25.564′

11°1.008′

1

57°25.12′

11°1.924′

17

57°20.061′

11°2.851′

17

57°19.734′

11°0.84′

17

57°19.812′

11°0.697′

17

57°19.891′

11°0.335′

17

57°19.621′

10°59.763′

17

57°19.398′

10°59.772′

17

57°19.174′

11°0.903′

17

57°19.579′

11°3.014′

17

57°19.776′

11°3.182′

17

57°19.912′

11°3.156′

17

57°20.061′

11°2.851′

18

57°22.145′

10°57.371′

18

57°20.103′

10°55.273′

18

57°22.57′

10°57.338′

18

57°22.66′

10°56.892′

18

57°21.115′

10°55.086′

18

57°22.634′

10°56.392′

18

57°19.757′

10°54.713′

18

57°20.042′

10°54.207′

18

57°22.512′

10°55.648′

18

57°21.238′

10°53.014′

18

57°21.634′

10°53.434′

18

57°22.151′

10°54.627′

18

57°21.263′

10°55.473′

18

57°21.169′

10°56.585′

18

57°20.831′

10°53.127′

19

57°22.957′

11°4.239′

19

57°22.64′

11°4.987′

19

57°21.687′

11°5.546′

19

57°21.85′

11°6.385′

19

57°21.559′

11°6.792′

19

57°21.026′

11°6.641′

19

57°20.663′

11°6.423′

19

57°20.435′

11°6.035′

19

57°20.219′

11°4.913′

19

57°20.173′

11°3.355′

19

57°20.351′

11°1.386′

19

57°20.676′

10°59.222′

19

57°20.968′

10°59.072′

19

57°21.64′

10°59.792′

19

57°22.075′

10°58.079′

19

57°22.814′

10°57.873′

19

57°23.349′

10°58.116′

19

57°23.44′

10°59.169′

19

57°23.291′

11°1.892′

19

57°23.44′

10°59.169′

---

BILAGA II

”BILAGA II

Koordinater för områden 2

Område 2(1): Livsmiljö nr 166, Natura 2000-område nr 191 (EU-kod: DK00VA248) Herthas Flak bubbelrevszon

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1B | 57°38.334′ | 10°53.201′ |
| 2B | 57°38.15′ | 10°52.931′ |
| 3B | 57°38.253′ | 10°52.64′ |
| 4B | 57°38.237′ | 10°52.15′ |
| 5B | 57°38.32′ | 10°51.974′ |
| 6B | 57°38.632′ | 10°51.82′ |
| 7B | 57°38.839′ | 10°52.261′ |
| 8B | 57°38.794′ | 10°52.36′ |
| 9B | 57°38.334′ | 10°53.201′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1B

57°38.334′

10°53.201′

2B

57°38.15′

10°52.931′

3B

57°38.253′

10°52.64′

4B

57°38.237′

10°52.15′

5B

57°38.32′

10°51.974′

6B

57°38.632′

10°51.82′

7B

57°38.839′

10°52.261′

8B

57°38.794′

10°52.36′

9B

57°38.334′

10°53.201′

Område 2(2): Livsmiljö nr 168, Natura 2000-område nr 192 (EU-kod: DK00VA249) Læsø Trindel & Tønneberg Banke bubbelrevszon

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1B | 57°27.496′ | 11°15.033′ |
| 2B | 57°25.988′ | 11°17.323′ |
| 3B | 57°25.946′ | 11°17.488′ |
| 4B | 57°25.417′ | 11°18.524′ |
| 5B | 57°25.377′ | 11°18.408′ |
| 6B | 57°25.346′ | 11°18.172′ |
| 7B | 57°25.330′ | 11°18.039′ |
| 8B | 57°25.175′ | 11°17.481′ |
| 9B | 57°24.928′ | 11°17.579′ |
| 10B | 57°24.828′ | 11°17.366′ |
| 11B | 57°24.891′ | 11°17.049′ |
| 12B | 57°25.128′ | 11°17.118′ |
| 13B | 57°25.249′ | 11°16.721′ |
| 14B | 57°25.211′ | 11°16.592′ |
| 15B | 57°25.263′ | 11°16.177′ |
| 16B | 57°25.170′ | 11°15.843′ |
| 17B | 57°25.240′ | 11°15.549′ |
| 18B | 57°26.861′ | 11°15.517′ |
| 19B | 57°26.883′ | 11°14.998′ |
| 20B | 57°27.496′ | 11°15.033′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1B

57°27.496′

11°15.033′

2B

57°25.988′

11°17.323′

3B

57°25.946′

11°17.488′

4B

57°25.417′

11°18.524′

5B

57°25.377′

11°18.408′

6B

57°25.346′

11°18.172′

7B

57°25.330′

11°18.039′

8B

57°25.175′

11°17.481′

9B

57°24.928′

11°17.579′

10B

57°24.828′

11°17.366′

11B

57°24.891′

11°17.049′

12B

57°25.128′

11°17.118′

13B

57°25.249′

11°16.721′

14B

57°25.211′

11°16.592′

15B

57°25.263′

11°16.177′

16B

57°25.170′

11°15.843′

17B

57°25.240′

11°15.549′

18B

57°26.861′

11°15.517′

19B

57°26.883′

11°14.998′

20B

57°27.496′

11°15.033′

Område 2(3): BRATTEN 1.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1 | 58.54797 | 10.61234 | 58°32.87790′ | 10°36.74060′ |
| 1.2 | 58.54242 | 10.59708 | 58°32.54500′ | 10°35.82450′ |
| 1.3 | 58.57086 | 10.57829 | 58°34.25170′ | 10°34.69750′ |
| 1.4 | 58.57113 | 10.58584 | 58°34.26810′ | 10°35.15060′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

1.1

58.54797

10.61234

58°32.87790′

10°36.74060′

1.2

58.54242

10.59708

58°32.54500′

10°35.82450′

1.3

58.57086

10.57829

58°34.25170′

10°34.69750′

1.4

58.57113

10.58584

58°34.26810′

10°35.15060′

Område 2(4): BRATTEN 2.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.1 | 58.58333 | 10.70000 | 58°35.00000′ | 10°42.00000′ |
| 2.2 | 58.56370 | 10.70000 | 58°33.82200′ | 10°42.00000′ |
| 2.3 | 58.56834 | 10.68500 | 58°34.10000′ | 10°41.10000′ |
| 2.4 | 58.58333 | 10.67333 | 58°35.00000′ | 10°40.40000′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

2.1

58.58333

10.70000

58°35.00000′

10°42.00000′

2.2

58.56370

10.70000

58°33.82200′

10°42.00000′

2.3

58.56834

10.68500

58°34.10000′

10°41.10000′

2.4

58.58333

10.67333

58°35.00000′

10°40.40000′

Område 2(5): BRATTEN 3.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.1 | 58.55448 | 10.66622 | 58°33.26910′ | 10°39.97320′ |
| 3.2 | 58.53817 | 10.65876 | 58°32.29020′ | 10°39.52570′ |
| 3.3 | 58.56064 | 10.62589 | 58°33.63840′ | 10°37.55310′ |
| 3.4 | 58.58333 | 10.60196 | 58°35.00000′ | 10°36.11730′ |
| 3.5 | 58.58333 | 10.64007 | 58°35.00000′ | 10°38.40390′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

3.1

58.55448

10.66622

58°33.26910′

10°39.97320′

3.2

58.53817

10.65876

58°32.29020′

10°39.52570′

3.3

58.56064

10.62589

58°33.63840′

10°37.55310′

3.4

58.58333

10.60196

58°35.00000′

10°36.11730′

3.5

58.58333

10.64007

58°35.00000′

10°38.40390′

Område 2(6): BRATTEN 4.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1 | 58.41829 | 10.56322 | 58°25.09750′ | 10°33.79350′ |
| 4.2 | 58.44104 | 10.54711 | 58°26.46240′ | 10°32.82670′ |
| 4.3 | 58.46111 | 10.53893 | 58°27.66680′ | 10°32.33610′ |
| 4.4 | 58.49248 | 10.55864 | 58°29.54890′ | 10°33.51860′ |
| 4.5 | 58.47846 | 10.58575 | 58°28.70790′ | 10°35.14500′ |
| 4.6 | 58.45570 | 10.60806 | 58°27.34200′ | 10°36.48350′ |
| 4.7 | 58.42942 | 10.58963 | 58°25.76550′ | 10°35.37770′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

4.1

58.41829

10.56322

58°25.09750′

10°33.79350′

4.2

58.44104

10.54711

58°26.46240′

10°32.82670′

4.3

58.46111

10.53893

58°27.66680′

10°32.33610′

4.4

58.49248

10.55864

58°29.54890′

10°33.51860′

4.5

58.47846

10.58575

58°28.70790′

10°35.14500′

4.6

58.45570

10.60806

58°27.34200′

10°36.48350′

4.7

58.42942

10.58963

58°25.76550′

10°35.37770′

Område 2(7): BRATTEN 5.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.1 | 58.46216 | 10.62166 | 58°27.72940′ | 10°37.29940′ |
| 5.2 | 58.48256 | 10.59473 | 58°28.95350′ | 10°35.68400′ |
| 5.3 | 58.50248 | 10.58245 | 58°30.14850′ | 10°34.94690′ |
| 5.4 | 58.50213 | 10.61104 | 58°30.12770′ | 10°36.66250′ |
| 5.5 | 58.47972 | 10.63392 | 58°28.78320′ | 10°38.03540′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

5.1

58.46216

10.62166

58°27.72940′

10°37.29940′

5.2

58.48256

10.59473

58°28.95350′

10°35.68400′

5.3

58.50248

10.58245

58°30.14850′

10°34.94690′

5.4

58.50213

10.61104

58°30.12770′

10°36.66250′

5.5

58.47972

10.63392

58°28.78320′

10°38.03540′

Område 2(8): BRATTEN 6.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.1 | 58.45450 | 10.49373 | 58°27.26970′ | 10°29.62370′ |
| 6.2 | 58.46727 | 10.47881 | 58°28.03640′ | 10°28.72850′ |
| 6.3 | 58.48976 | 10.46582 | 58°29.38550′ | 10°27.94900′ |
| 6.4 | 58.49126 | 10.47395 | 58°29.47550′ | 10°28.43730′ |
| 6.5 | 58.47369 | 10.50004 | 58°28.42150′ | 10°30.00260′ |
| 6.6 | 58.45435 | 10.49995 | 58°27.26080′ | 10°29.99710′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

6.1

58.45450

10.49373

58°27.26970′

10°29.62370′

6.2

58.46727

10.47881

58°28.03640′

10°28.72850′

6.3

58.48976

10.46582

58°29.38550′

10°27.94900′

6.4

58.49126

10.47395

58°29.47550′

10°28.43730′

6.5

58.47369

10.50004

58°28.42150′

10°30.00260′

6.6

58.45435

10.49995

58°27.26080′

10°29.99710′

Område 2(9): BRATTEN 7 A.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7A.1 | 58.42132 | 10.53168 | 58°25.27900′ | 10°31.90080′ |
| 7A.2 | 58.41075 | 10.51853 | 58°24.64520′ | 10°31.11190′ |
| 7A.3 | 58.41982 | 10.50999 | 58°25.18910′ | 10°30.59960′ |
| 7A.4 | 58.44487 | 10.51291 | 58°26.69240′ | 10°30.77450′ |
| 7A.5 | 58.45257 | 10.52057 | 58°27.15410′ | 10°31.23410′ |
| 7A.6 | 58.44918 | 10.52936 | 58°26.95050′ | 10°31.76140′ |
| 7A.7 | 58.42423 | 10.52271 | 58°25.45370′ | 10°31.36260′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

7A.1

58.42132

10.53168

58°25.27900′

10°31.90080′

7A.2

58.41075

10.51853

58°24.64520′

10°31.11190′

7A.3

58.41982

10.50999

58°25.18910′

10°30.59960′

7A.4

58.44487

10.51291

58°26.69240′

10°30.77450′

7A.5

58.45257

10.52057

58°27.15410′

10°31.23410′

7A.6

58.44918

10.52936

58°26.95050′

10°31.76140′

7A.7

58.42423

10.52271

58°25.45370′

10°31.36260′

Område 2(10): BRATTEN 7 B.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7B.1 | 58.38556 | 10.51815 | 58°23.13340′ | 10°31.08930′ |
| 7B.2 | 58.39907 | 10.50486 | 58°23.94410′ | 10°30.29150′ |
| 7B.3 | 58.41075 | 10.51853 | 58°24.64520′ | 10°31.11190′ |
| 7B.4 | 58.42132 | 10.53168 | 58°25.27900′ | 10°31.90080′ |
| 7B.5 | 58.41613 | 10.54764 | 58°24.96810′ | 10°32.85830′ |
| 7B.6 | 58.38776 | 10.53394 | 58°23.26560′ | 10°32.03650′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

7B.1

58.38556

10.51815

58°23.13340′

10°31.08930′

7B.2

58.39907

10.50486

58°23.94410′

10°30.29150′

7B.3

58.41075

10.51853

58°24.64520′

10°31.11190′

7B.4

58.42132

10.53168

58°25.27900′

10°31.90080′

7B.5

58.41613

10.54764

58°24.96810′

10°32.85830′

7B.6

58.38776

10.53394

58°23.26560′

10°32.03650′

Område 2(11): BRATTEN 7C.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7C.1 | 58.32839 | 10.44780 | 58°19.70320′ | 10°26.86790′ |
| 7C.2 | 58.33196 | 10.43976 | 58°19.91750′ | 10°26.38560′ |
| 7C.3 | 58.34390 | 10.44579 | 58°20.63390′ | 10°26.74760′ |
| 7C.4 | 58.36412 | 10.46309 | 58°21.84690′ | 10°27.78530′ |
| 7C.5 | 58.39907 | 10.50486 | 58°23.94410′ | 10°30.29150′ |
| 7C.6 | 58.38556 | 10.51815 | 58°23.13340′ | 10°31.08930′ |
| 7C.7 | 58.38172 | 10.50243 | 58°22.90310′ | 10°30.14580′ |
| 7C.8 | 58.34934 | 10.46503 | 58°20.96020′ | 10°27.90180′ |
| 7C.9 | 58.33436 | 10.45233 | 58°20.06130′ | 10°27.13950′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

7C.1

58.32839

10.44780

58°19.70320′

10°26.86790′

7C.2

58.33196

10.43976

58°19.91750′

10°26.38560′

7C.3

58.34390

10.44579

58°20.63390′

10°26.74760′

7C.4

58.36412

10.46309

58°21.84690′

10°27.78530′

7C.5

58.39907

10.50486

58°23.94410′

10°30.29150′

7C.6

58.38556

10.51815

58°23.13340′

10°31.08930′

7C.7

58.38172

10.50243

58°22.90310′

10°30.14580′

7C.8

58.34934

10.46503

58°20.96020′

10°27.90180′

7C.9

58.33436

10.45233

58°20.06130′

10°27.13950′

Område 2(12): BRATTEN 7D.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7D.1 | 58.32839 | 10.44780 | 58°19.70320′ | 10°26.86790′ |
| 7D.2 | 58.30802 | 10.43235 | 58°18.48120′ | 10°25.94100′ |
| 7D.3 | 58.31273 | 10.42636 | 58°18.76400′ | 10°25.58170′ |
| 7D.4 | 58.32300 | 10.43560 | 58°19.38030′ | 10°26.13580′ |
| 7D.5 | 58.33196 | 10.43976 | 58°19.91750′ | 10°26.38560′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

7D.1

58.32839

10.44780

58°19.70320′

10°26.86790′

7D.2

58.30802

10.43235

58°18.48120′

10°25.94100′

7D.3

58.31273

10.42636

58°18.76400′

10°25.58170′

7D.4

58.32300

10.43560

58°19.38030′

10°26.13580′

7D.5

58.33196

10.43976

58°19.91750′

10°26.38560′

Område 2(13): BRATTEN 7E.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7E.1 | 58.30802 | 10.43235 | 58°18.48120′ | 10°25.94100′ |
| 7E.2 | 58.30260 | 10.42276 | 58°18.15610′ | 10°25.36540′ |
| 7E.3 | 58.30642 | 10.41908 | 58°18.38510′ | 10°25.14470′ |
| 7E.4 | 58.31273 | 10.42636 | 58°18.76400′ | 10°25.58170′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

7E.1

58.30802

10.43235

58°18.48120′

10°25.94100′

7E.2

58.30260

10.42276

58°18.15610′

10°25.36540′

7E.3

58.30642

10.41908

58°18.38510′

10°25.14470′

7E.4

58.31273

10.42636

58°18.76400′

10°25.58170′

Område 2(14): BRATTEN 8.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.1 | 58.35013 | 10.56697 | 58°21.00780′ | 10°34.01820′ |
| 8.2 | 58.35000 | 10.54678 | 58°21.00000′ | 10°32.80660′ |
| 8.3 | 58.36596 | 10.54941 | 58°21.95780′ | 10°32.96480′ |
| 8.4 | 58.36329 | 10.56736 | 58°21.79740′ | 10°34.04160′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

8.1

58.35013

10.56697

58°21.00780′

10°34.01820′

8.2

58.35000

10.54678

58°21.00000′

10°32.80660′

8.3

58.36596

10.54941

58°21.95780′

10°32.96480′

8.4

58.36329

10.56736

58°21.79740′

10°34.04160′

Område 2(15): BRATTEN 9A.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9A.1 | 58.28254 | 10.48633 | 58°16.95260′ | 10°29.17970′ |
| 9A.2 | 58.28185 | 10.46037 | 58°16.91100′ | 10°27.62230′ |
| 9A.3 | 58.32814 | 10.47828 | 58°19.68840′ | 10°28.69670′ |
| 9A.4 | 58.32314 | 10.49764 | 58°19.38860′ | 10°29.85840′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

9A.1

58.28254

10.48633

58°16.95260′

10°29.17970′

9A.2

58.28185

10.46037

58°16.91100′

10°27.62230′

9A.3

58.32814

10.47828

58°19.68840′

10°28.69670′

9A.4

58.32314

10.49764

58°19.38860′

10°29.85840′

Område 2(16): BRATTEN 9B.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9B.1 | 58.28254 | 10.49986 | 58°16.95260′ | 10°29.99170′ |
| 9B.2 | 58.30184 | 10.50257 | 58°18.11030′ | 10°30.15410′ |
| 9B.3 | 58.30128 | 10.51117 | 58°18.07690′ | 10°30.67040′ |
| 9B.4 | 58.28560 | 10.51374 | 58°17.13590′ | 10°30.82450′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

9B.1

58.28254

10.49986

58°16.95260′

10°29.99170′

9B.2

58.30184

10.50257

58°18.11030′

10°30.15410′

9B.3

58.30128

10.51117

58°18.07690′

10°30.67040′

9B.4

58.28560

10.51374

58°17.13590′

10°30.82450′

Område 2(17): BRATTEN 10.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.1 | 58.40548 | 10.47122 | 58°24.32870′ | 10°28.27330′ |
| 10.2 | 58.39710 | 10.45111 | 58°23.82620′ | 10°27.06670′ |
| 10.3 | 58.41923 | 10.45140 | 58°25.15390′ | 10°27.08390′ |
| 10.4 | 58.43279 | 10.45575 | 58°25.96770′ | 10°27.34510′ |
| 10.5 | 58.41816 | 10.46972 | 58°25.08960′ | 10°28.18310′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

10.1

58.40548

10.47122

58°24.32870′

10°28.27330′

10.2

58.39710

10.45111

58°23.82620′

10°27.06670′

10.3

58.41923

10.45140

58°25.15390′

10°27.08390′

10.4

58.43279

10.45575

58°25.96770′

10°27.34510′

10.5

58.41816

10.46972

58°25.08960′

10°28.18310′

Område 2(18): BRATTEN 11.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.1 | 58.44546 | 10.48585 | 58°26.72760′ | 10°29.15080′ |
| 11.2 | 58.43201 | 10.48224 | 58°25.92060′ | 10°28.93410′ |
| 11.3 | 58.44293 | 10.46981 | 58°26.57590′ | 10°28.18890′ |
| 11.4 | 58.46009 | 10.46709 | 58°27.60540′ | 10°28.02550′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

11.1

58.44546

10.48585

58°26.72760′

10°29.15080′

11.2

58.43201

10.48224

58°25.92060′

10°28.93410′

11.3

58.44293

10.46981

58°26.57590′

10°28.18890′

11.4

58.46009

10.46709

58°27.60540′

10°28.02550′

Område 2(19): BRATTEN 12.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.1 | 58.31923 | 10.39146 | 58°19.15400′ | 10°23.48740′ |
| 12.2 | 58.33421 | 10.41007 | 58°20.05280′ | 10°24.60400′ |
| 12.3 | 58.32229 | 10.41228 | 58°19.33750′ | 10°24.73680′ |
| 12.4 | 58.30894 | 10.39258 | 58°18.53660′ | 10°23.55460′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

12.1

58.31923

10.39146

58°19.15400′

10°23.48740′

12.2

58.33421

10.41007

58°20.05280′

10°24.60400′

12.3

58.32229

10.41228

58°19.33750′

10°24.73680′

12.4

58.30894

10.39258

58°18.53660′

10°23.55460′

Område 2(20): BRATTEN 13.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.1 | 58.53667 | 10.41500 | 58°32.20000′ | 10°24.90020′ |
| 13.2 | 58.55302 | 10.40684 | 58°33.18120′ | 10°24.41050′ |
| 13.3 | 58.55827 | 10.41840 | 58°33.49610′ | 10°25.10420′ |
| 13.4 | 58.54551 | 10.42903 | 58°32.73030′ | 10°25.74190′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

13.1

58.53667

10.41500

58°32.20000′

10°24.90020′

13.2

58.55302

10.40684

58°33.18120′

10°24.41050′

13.3

58.55827

10.41840

58°33.49610′

10°25.10420′

13.4

58.54551

10.42903

58°32.73030′

10°25.74190′

Område 2(21): BRATTEN 14.

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.1 | 58.26667 | 10.02858 | 58°16.00000′ | 10°1.71510′ |
| 14.2 | 58.51269 | 10.14490 | 58°30.76120′ | 10°8.69400′ |
| 14.3 | 58.53608 | 10.18669 | 58°32.16510′ | 10°11.20140′ |
| 14.4 | 58.46886 | 10.23659 | 58°28.13140′ | 10°14.19520′ |
| 14.5 | 58.31137 | 10.26041 | 58°18.68210′ | 10°15.62490′ |
| 14.6 | 58.26667 | 10.16996 | 58°16.00000′ | 10°10.19740′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

14.1

58.26667

10.02858

58°16.00000′

10°1.71510′

14.2

58.51269

10.14490

58°30.76120′

10°8.69400′

14.3

58.53608

10.18669

58°32.16510′

10°11.20140′

14.4

58.46886

10.23659

58°28.13140′

10°14.19520′

14.5

58.31137

10.26041

58°18.68210′

10°15.62490′

14.6

58.26667

10.16996

58°16.00000′

10°10.19740′

Område 2(22): Livsmiljö nr 169, Natura 2000-område nr 193 (EU-kod: DK00VA250) Store Middelgrund bubbelrevszon

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| B-2 | 56°33.544′ | 12°6.298′ |
| B-2 | 56°33.409′ | 12°5.528′ |
| B-2 | 56°33.335′ | 12°5.519′ |
| B-2 | 56°33.265′ | 12°5.575′ |
| B-2 | 56°33.383′ | 12°6.519′ |
| B-2 | 56°33.476′ | 12°5.629′ |
| B-2 | 56°33.544′ | 12°6.298′ |
| B-2 | 56°33.517′ | 12°6.446′ |
| B-2 | 56°33.443′ | 12°6.52′ |
| B-2 | 56°33.331′ | 12°6.476′ |
| B-2 | 56°33.292′ | 12°6.396′ |
| B-2 | 56°33.224′ | 12°5.717′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

B-2

56°33.544′

12°6.298′

B-2

56°33.409′

12°5.528′

B-2

56°33.335′

12°5.519′

B-2

56°33.265′

12°5.575′

B-2

56°33.383′

12°6.519′

B-2

56°33.476′

12°5.629′

B-2

56°33.544′

12°6.298′

B-2

56°33.517′

12°6.446′

B-2

56°33.443′

12°6.52′

B-2

56°33.331′

12°6.476′

B-2

56°33.292′

12°6.396′

B-2

56°33.224′

12°5.717′

Område 2(23): Livsmiljö nr 09, Natura 2000-område nr 09 (EU-kod: DK00FX010) Strandenge på Læsø og havet syd herfor bubbelrevszon

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| B-2 | 57°15.542′ | 10°45.194′ |
| B-2 | 57°15.604′ | 10°45.344′ |
| B-2 | 57°15.614′ | 10°45.557′ |
| B-2 | 57°15.446′ | 10°45.761′ |
| B-2 | 57°15.124′ | 10°45.67′ |
| B-2 | 57°15.04′ | 10°45.438′ |
| B-2 | 57°15.139′ | 10°45.208′ |
| B-2 | 57°15.542′ | 10°45.194′ |
| B-3 | 57°13.714′ | 10°46.124′ |
| B-3 | 57°13.788′ | 10°46.399′ |
| B-3 | 57°13.53′ | 10°46.837′ |
| B-3 | 57°13.421′ | 10°46.821′ |
| B-3 | 57°13.233′ | 10°46.369′ |
| B-3 | 57°13.225′ | 10°46.199′ |
| B-3 | 57°13.305′ | 10°46.023′ |
| B-3 | 57°13.714′ | 10°46.124′ |
| B-4 | 57°13.175′ | 10°46.559′ |
| B-4 | 57°13.298′ | 10°46.613′ |
| B-4 | 57°13.37′ | 10°46.818′ |
| B-4 | 57°13.286′ | 10°47.075′ |
| B-4 | 57°13.115′ | 10°47.045′ |
| B-4 | 57°13.069′ | 10°46.751′ |
| B-5 | 57°15.382′ | 10°51.675′ |
| B-5 | 57°15.132′ | 10°52.02′ |
| B-5 | 57°15.382′ | 10°51.675′ |
| B-5 | 57°15.401′ | 10°51.986′ |
| B-5 | 57°15.271′ | 10°52.139′ |
| B-5 | 57°15.13′ | 10°51.715′ |
| B-5 | 57°15.246′ | 10°51.612′ |
| B-6 | 57°15.146′ | 10°51.413′ |
| B-6 | 57°15.265′ | 10°51.276′ |
| B-6 | 57°15.276′ | 10°50.991′ |
| B-6 | 57°15.007′ | 10°51.29′ |
| B-6 | 57°15.276′ | 10°50.991′ |
| B-6 | 57°15.123′ | 10°50.862′ |
| B-6 | 57°15.011′ | 10°51.016′ |
| B-9 | 57°7.285′ | 11°8.669′ |
| B-9 | 57°7.256′ | 11°9.263′ |
| B-9 | 57°6.929′ | 11°9.478′ |
| B-9 | 57°6.675′ | 11°9.137′ |
| B-9 | 57°6.707′ | 11°8.498′ |
| B-9 | 57°7.285′ | 11°8.669′ |
| B-9 | 57°7.046′ | 11°8.343′ |
| B-12 | 57°2.207′ | 10°57.537′ |
| B-12 | 57°2.081′ | 10°57.168′ |
| B-12 | 57°1.881′ | 10°57.05′ |
| B-12 | 57°1.799′ | 10°57.111′ |
| B-12 | 57°1.656′ | 10°57.457′ |
| B-12 | 57°1.649′ | 10°57.5′ |
| B-12 | 57°1.889′ | 10°58.494′ |
| B-12 | 57°1.752′ | 10°58.311′ |
| B-12 | 57°1.633′ | 10°57.929′ |
| B-12 | 57°2.207′ | 10°57.537′ |
| B-12 | 57°2.244′ | 10°58.141′ |
| B-12 | 57°2.201′ | 10°58.248′ |
| B-12 | 57°1.972′ | 10°58.528′ |
| B-13 | 57°7.65′ | 11°2.894′ |
| B-13 | 57°7.501′ | 11°3.03′ |
| B-13 | 57°7.409′ | 11°3.539′ |
| B-13 | 57°7.453′ | 11°3.718′ |
| B-13 | 57°7.707′ | 11°3.935′ |
| B-13 | 57°7.838′ | 11°3.837′ |
| B-13 | 57°7.93′ | 11°3.614′ |
| B-13 | 57°7.941′ | 11°3.373′ |
| B-13 | 57°7.942′ | 11°3.31′ |
| B-13 | 57°7.877′ | 11°3.093′ |
| B-13 | 57°7.872′ | 11°3.077′ |
| B-13 | 57°7.409′ | 11°3.258′ |
| B-13 | 57°7.549′ | 11°3.894′ |
| B-13 | 57°7.872′ | 11°3.077′ |
| B-13 | 57°7.783′ | 11°2.965′ |
| B-14 | 57°9.651′ | 11°16.75′ |
| B-14 | 57°9.202′ | 11°17.358′ |
| B-14 | 57°9.528′ | 11°16.459′ |
| B-14 | 57°9.348′ | 11°16.415′ |
| B-14 | 57°9.528′ | 11°16.459′ |
| B-14 | 57°9.649′ | 11°17.006′ |
| B-14 | 57°9.434′ | 11°17.472′ |
| B-14 | 57°9.615′ | 11°17.231′ |
| B-14 | 57°9.182′ | 11°16.531′ |
| B-14 | 57°9.094′ | 11°16.95′ |
| B-15 | 57°7.089′ | 11°17.532′ |
| B-15 | 57°7.014′ | 11°17.903′ |
| B-15 | 57°6.837′ | 11°18.035′ |
| B-15 | 57°6.683′ | 11°17.999′ |
| B-15 | 57°6.522′ | 11°17.479′ |
| B-15 | 57°6.605′ | 11°17.172′ |
| B-15 | 57°6.698′ | 11°17.063′ |
| B-15 | 57°6.778′ | 11°17.027′ |
| B-15 | 57°6.793′ | 11°17.021′ |
| B-15 | 57°6.905′ | 11°17.047′ |
| B-15 | 57°7.033′ | 11°17.211′ |
| B-15 | 57°6.57′ | 11°17.784′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

B-2

57°15.542′

10°45.194′

B-2

57°15.604′

10°45.344′

B-2

57°15.614′

10°45.557′

B-2

57°15.446′

10°45.761′

B-2

57°15.124′

10°45.67′

B-2

57°15.04′

10°45.438′

B-2

57°15.139′

10°45.208′

B-2

57°15.542′

10°45.194′

B-3

57°13.714′

10°46.124′

B-3

57°13.788′

10°46.399′

B-3

57°13.53′

10°46.837′

B-3

57°13.421′

10°46.821′

B-3

57°13.233′

10°46.369′

B-3

57°13.225′

10°46.199′

B-3

57°13.305′

10°46.023′

B-3

57°13.714′

10°46.124′

B-4

57°13.175′

10°46.559′

B-4

57°13.298′

10°46.613′

B-4

57°13.37′

10°46.818′

B-4

57°13.286′

10°47.075′

B-4

57°13.115′

10°47.045′

B-4

57°13.069′

10°46.751′

B-5

57°15.382′

10°51.675′

B-5

57°15.132′

10°52.02′

B-5

57°15.382′

10°51.675′

B-5

57°15.401′

10°51.986′

B-5

57°15.271′

10°52.139′

B-5

57°15.13′

10°51.715′

B-5

57°15.246′

10°51.612′

B-6

57°15.146′

10°51.413′

B-6

57°15.265′

10°51.276′

B-6

57°15.276′

10°50.991′

B-6

57°15.007′

10°51.29′

B-6

57°15.276′

10°50.991′

B-6

57°15.123′

10°50.862′

B-6

57°15.011′

10°51.016′

B-9

57°7.285′

11°8.669′

B-9

57°7.256′

11°9.263′

B-9

57°6.929′

11°9.478′

B-9

57°6.675′

11°9.137′

B-9

57°6.707′

11°8.498′

B-9

57°7.285′

11°8.669′

B-9

57°7.046′

11°8.343′

B-12

57°2.207′

10°57.537′

B-12

57°2.081′

10°57.168′

B-12

57°1.881′

10°57.05′

B-12

57°1.799′

10°57.111′

B-12

57°1.656′

10°57.457′

B-12

57°1.649′

10°57.5′

B-12

57°1.889′

10°58.494′

B-12

57°1.752′

10°58.311′

B-12

57°1.633′

10°57.929′

B-12

57°2.207′

10°57.537′

B-12

57°2.244′

10°58.141′

B-12

57°2.201′

10°58.248′

B-12

57°1.972′

10°58.528′

B-13

57°7.65′

11°2.894′

B-13

57°7.501′

11°3.03′

B-13

57°7.409′

11°3.539′

B-13

57°7.453′

11°3.718′

B-13

57°7.707′

11°3.935′

B-13

57°7.838′

11°3.837′

B-13

57°7.93′

11°3.614′

B-13

57°7.941′

11°3.373′

B-13

57°7.942′

11°3.31′

B-13

57°7.877′

11°3.093′

B-13

57°7.872′

11°3.077′

B-13

57°7.409′

11°3.258′

B-13

57°7.549′

11°3.894′

B-13

57°7.872′

11°3.077′

B-13

57°7.783′

11°2.965′

B-14

57°9.651′

11°16.75′

B-14

57°9.202′

11°17.358′

B-14

57°9.528′

11°16.459′

B-14

57°9.348′

11°16.415′

B-14

57°9.528′

11°16.459′

B-14

57°9.649′

11°17.006′

B-14

57°9.434′

11°17.472′

B-14

57°9.615′

11°17.231′

B-14

57°9.182′

11°16.531′

B-14

57°9.094′

11°16.95′

B-15

57°7.089′

11°17.532′

B-15

57°7.014′

11°17.903′

B-15

57°6.837′

11°18.035′

B-15

57°6.683′

11°17.999′

B-15

57°6.522′

11°17.479′

B-15

57°6.605′

11°17.172′

B-15

57°6.698′

11°17.063′

B-15

57°6.778′

11°17.027′

B-15

57°6.793′

11°17.021′

B-15

57°6.905′

11°17.047′

B-15

57°7.033′

11°17.211′

B-15

57°6.57′

11°17.784′

Område 2(24): Livsmiljö nr 20, Natura 2000-område nr 20 (EU-kod: DK00FX257) Havet omkring Nordre Rønner bubbelrevszon

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| B-3 | 57°26.016′ | 10°59.043′ |
| B-3 | 57°25.683′ | 10°58.337′ |
| B-3 | 57°25.906′ | 10°58.09′ |
| B-3 | 57°26.191′ | 10°58.652′ |
| B-4 | 57°26.23′ | 10°59.318′ |
| B-4 | 57°26.357′ | 10°59.266′ |
| B-4 | 57°26.375′ | 10°58.909′ |
| B-4 | 57°26.097′ | 10°59.228′ |
| B-4 | 57°26.375′ | 10°58.909′ |
| B-4 | 57°26.225′ | 10°58.796′ |
| B-4 | 57°26.113′ | 10°58.93′ |
| B-5 | 57°25.681′ | 10°58.575′ |
| B-5 | 57°25.545′ | 10°58.468′ |
| B-5 | 57°25.39′ | 10°58.583′ |
| B-5 | 57°25.364′ | 10°58.894′ |
| B-5 | 57°25.515′ | 10°59.05′ |
| B-5 | 57°25.659′ | 10°58.968′ |
| B-5 | 57°25.681′ | 10°58.575′ |
| B-6 | 57°25.441′ | 10°57.453′ |
| B-6 | 57°25.608′ | 10°57.415′ |
| B-6 | 57°25.688′ | 10°57.605′ |
| B-6 | 57°25.523′ | 10°57.957′ |
| B-6 | 57°25.408′ | 10°57.813′ |
| B-6 | 57°25.608′ | 10°57.415′ |
| B-6 | 57°25.663′ | 10°57.895′ |
| B-10 | 57°24.973′ | 10°53.21′ |
| B-10 | 57°24.54′ | 10°53.719′ |
| B-10 | 57°24.973′ | 10°53.21′ |
| B-10 | 57°24.988′ | 10°53.482′ |
| B-10 | 57°24.733′ | 10°54.043′ |
| B-10 | 57°24.581′ | 10°53.99′ |
| B-10 | 57°24.804′ | 10°53.132′ |
| B-11 | 57°25.064′ | 10°54.588′ |
| B-11 | 57°24.852′ | 10°54.493′ |
| B-11 | 57°24.781′ | 10°54.874′ |
| B-11 | 57°24.924′ | 10°55.053′ |
| B-11 | 57°25.068′ | 10°54.936′ |
| B-11 | 57°25.064′ | 10°54.588′ |
| B-12 | 57°24.739′ | 10°58.133′ |
| B-12 | 57°24.878′ | 10°58.216′ |
| B-12 | 57°24.992′ | 10°57.798′ |
| B-12 | 57°24.996′ | 10°58.095′ |
| B-12 | 57°24.85′ | 10°57.68′ |
| B-12 | 57°24.732′ | 10°57.833′ |
| B-13 | 57°23.058′ | 10°56.857′ |
| B-13 | 57°23.205′ | 10°56.485′ |
| B-13 | 57°22.944′ | 10°56.445′ |
| B-13 | 57°23.205′ | 10°56.485′ |
| B-13 | 57°23.089′ | 10°56.289′ |
| B-13 | 57°22.94′ | 10°56.712′ |
| B-13 | 57°23.197′ | 10°56.754′ |
| B-14 | 57°23.821′ | 10°56.317′ |
| B-14 | 57°23.538′ | 10°56.582′ |
| B-14 | 57°23.821′ | 10°56.317′ |
| B-14 | 57°23.59′ | 10°56.302′ |
| B-14 | 57°23.694′ | 10°56.23′ |
| B-14 | 57°23.675′ | 10°56.756′ |
| B-14 | 57°23.828′ | 10°56.661′ |
| B-15 | 57°23.393′ | 10°51.3′ |
| B-15 | 57°23.455′ | 10°51.039′ |
| B-15 | 57°23.561′ | 10°50.998′ |
| B-15 | 57°23.684′ | 10°51.09′ |
| B-15 | 57°23.514′ | 10°51.538′ |
| B-15 | 57°23.677′ | 10°51.428′ |
| B-16 | 57°22.969′ | 10°49.591′ |
| B-16 | 57°22.921′ | 10°49.501′ |
| B-16 | 57°22.816′ | 10°49.487′ |
| B-16 | 57°22.735′ | 10°49.619′ |
| B-16 | 57°22.722′ | 10°49.734′ |
| B-16 | 57°22.761′ | 10°49.938′ |
| B-16 | 57°22.919′ | 10°49.988′ |
| B-16 | 57°22.971′ | 10°49.841′ |
| B-16 | 57°22.993′ | 10°49.718′ |
| B-16 | 57°22.866′ | 10°49.475′ |
| B-16 | 57°22.768′ | 10°49.538′ |
| B-16 | 57°22.993′ | 10°49.718′ |
| B-20 | 57°26.397′ | 10°56.392′ |
| B-20 | 57°26.404′ | 10°56.415′ |
| B-20 | 57°26.413′ | 10°56.446′ |
| B-20 | 57°26.618′ | 10°57.292′ |
| B-20 | 57°26.555′ | 10°57.383′ |
| B-20 | 57°26.344′ | 10°56.29′ |
| B-20 | 57°26.379′ | 10°56.352′ |
| B-20 | 57°26.184′ | 10°56.277′ |
| B-20 | 57°26.582′ | 10°56.907′ |
| B-20 | 57°26.085′ | 10°57.231′ |
| B-20 | 57°26.413′ | 10°56.446′ |
| B-20 | 57°26.645′ | 10°57.215′ |
| B-20 | 57°26.652′ | 10°57.129′ |
| B-20 | 57°26.648′ | 10°57.08′ |
| B-20 | 57°26.64′ | 10°57.025′ |
| B-20 | 57°26.621′ | 10°56.973′ |
| B-20 | 57°26.422′ | 10°56.555′ |
| B-20 | 57°26.355′ | 10°56.912′ |
| B-20 | 57°26.527′ | 10°56.881′ |
| B-20 | 57°26.418′ | 10°56.49′ |
| B-20 | 57°26.388′ | 10°56.369′ |
| B-21 | 57°23.075′ | 11°2.044′ |
| B-21 | 57°23.243′ | 11°1.61′ |
| B-21 | 57°23.295′ | 11°1.816′ |
| B-21 | 57°23.298′ | 11°1.827′ |
| B-21 | 57°23.293′ | 11°1.849′ |
| B-21 | 57°23.256′ | 11°2.034′ |
| B-21 | 57°23.163′ | 11°2.085′ |
| B-21 | 57°23.023′ | 11°1.885′ |
| B-21 | 57°23.037′ | 11°1.684′ |
| B-21 | 57°23.132′ | 11°1.592′ |
| B-21 | 57°23.243′ | 11°1.61′ |
| B-22 | 57°25.491′ | 11°0.852′ |
| B-22 | 57°25.562′ | 11°1.005′ |
| B-22 | 57°25.564′ | 11°1.008′ |
| B-22 | 57°25.541′ | 11°1.188′ |
| B-22 | 57°25.298′ | 11°1.417′ |
| B-22 | 57°25.54′ | 11°1.198′ |
| B-22 | 57°25.232′ | 11°1.019′ |
| B-22 | 57°25.383′ | 11°0.818′ |
| B-22 | 57°25.424′ | 11°1.389′ |
| B-22 | 57°25.202′ | 11°1.239′ |
| B-23 | 57°25.302′ | 11°0.479′ |
| B-23 | 57°25.254′ | 11°0.698′ |
| B-23 | 57°25.165′ | 11°0.746′ |
| B-23 | 57°24.837′ | 10°59.992′ |
| B-23 | 57°25.302′ | 11°0.479′ |
| B-23 | 57°25.241′ | 11°0.31′ |
| B-23 | 57°25.223′ | 11°0.27′ |
| B-23 | 57°25.004′ | 10°59.935′ |
| B-23 | 57°24.927′ | 10°59.909′ |
| B-23 | 57°24.813′ | 11°0.153′ |
| B-23 | 57°24.837′ | 11°0.331′ |
| B-23 | 57°25.008′ | 11°0.467′ |
| B-23 | 57°25.075′ | 11°0.729′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

B-3

57°26.016′

10°59.043′

B-3

57°25.683′

10°58.337′

B-3

57°25.906′

10°58.09′

B-3

57°26.191′

10°58.652′

B-4

57°26.23′

10°59.318′

B-4

57°26.357′

10°59.266′

B-4

57°26.375′

10°58.909′

B-4

57°26.097′

10°59.228′

B-4

57°26.375′

10°58.909′

B-4

57°26.225′

10°58.796′

B-4

57°26.113′

10°58.93′

B-5

57°25.681′

10°58.575′

B-5

57°25.545′

10°58.468′

B-5

57°25.39′

10°58.583′

B-5

57°25.364′

10°58.894′

B-5

57°25.515′

10°59.05′

B-5

57°25.659′

10°58.968′

B-5

57°25.681′

10°58.575′

B-6

57°25.441′

10°57.453′

B-6

57°25.608′

10°57.415′

B-6

57°25.688′

10°57.605′

B-6

57°25.523′

10°57.957′

B-6

57°25.408′

10°57.813′

B-6

57°25.608′

10°57.415′

B-6

57°25.663′

10°57.895′

B-10

57°24.973′

10°53.21′

B-10

57°24.54′

10°53.719′

B-10

57°24.973′

10°53.21′

B-10

57°24.988′

10°53.482′

B-10

57°24.733′

10°54.043′

B-10

57°24.581′

10°53.99′

B-10

57°24.804′

10°53.132′

B-11

57°25.064′

10°54.588′

B-11

57°24.852′

10°54.493′

B-11

57°24.781′

10°54.874′

B-11

57°24.924′

10°55.053′

B-11

57°25.068′

10°54.936′

B-11

57°25.064′

10°54.588′

B-12

57°24.739′

10°58.133′

B-12

57°24.878′

10°58.216′

B-12

57°24.992′

10°57.798′

B-12

57°24.996′

10°58.095′

B-12

57°24.85′

10°57.68′

B-12

57°24.732′

10°57.833′

B-13

57°23.058′

10°56.857′

B-13

57°23.205′

10°56.485′

B-13

57°22.944′

10°56.445′

B-13

57°23.205′

10°56.485′

B-13

57°23.089′

10°56.289′

B-13

57°22.94′

10°56.712′

B-13

57°23.197′

10°56.754′

B-14

57°23.821′

10°56.317′

B-14

57°23.538′

10°56.582′

B-14

57°23.821′

10°56.317′

B-14

57°23.59′

10°56.302′

B-14

57°23.694′

10°56.23′

B-14

57°23.675′

10°56.756′

B-14

57°23.828′

10°56.661′

B-15

57°23.393′

10°51.3′

B-15

57°23.455′

10°51.039′

B-15

57°23.561′

10°50.998′

B-15

57°23.684′

10°51.09′

B-15

57°23.514′

10°51.538′

B-15

57°23.677′

10°51.428′

B-16

57°22.969′

10°49.591′

B-16

57°22.921′

10°49.501′

B-16

57°22.816′

10°49.487′

B-16

57°22.735′

10°49.619′

B-16

57°22.722′

10°49.734′

B-16

57°22.761′

10°49.938′

B-16

57°22.919′

10°49.988′

B-16

57°22.971′

10°49.841′

B-16

57°22.993′

10°49.718′

B-16

57°22.866′

10°49.475′

B-16

57°22.768′

10°49.538′

B-16

57°22.993′

10°49.718′

B-20

57°26.397′

10°56.392′

B-20

57°26.404′

10°56.415′

B-20

57°26.413′

10°56.446′

B-20

57°26.618′

10°57.292′

B-20

57°26.555′

10°57.383′

B-20

57°26.344′

10°56.29′

B-20

57°26.379′

10°56.352′

B-20

57°26.184′

10°56.277′

B-20

57°26.582′

10°56.907′

B-20

57°26.085′

10°57.231′

B-20

57°26.413′

10°56.446′

B-20

57°26.645′

10°57.215′

B-20

57°26.652′

10°57.129′

B-20

57°26.648′

10°57.08′

B-20

57°26.64′

10°57.025′

B-20

57°26.621′

10°56.973′

B-20

57°26.422′

10°56.555′

B-20

57°26.355′

10°56.912′

B-20

57°26.527′

10°56.881′

B-20

57°26.418′

10°56.49′

B-20

57°26.388′

10°56.369′

B-21

57°23.075′

11°2.044′

B-21

57°23.243′

11°1.61′

B-21

57°23.295′

11°1.816′

B-21

57°23.298′

11°1.827′

B-21

57°23.293′

11°1.849′

B-21

57°23.256′

11°2.034′

B-21

57°23.163′

11°2.085′

B-21

57°23.023′

11°1.885′

B-21

57°23.037′

11°1.684′

B-21

57°23.132′

11°1.592′

B-21

57°23.243′

11°1.61′

B-22

57°25.491′

11°0.852′

B-22

57°25.562′

11°1.005′

B-22

57°25.564′

11°1.008′

B-22

57°25.541′

11°1.188′

B-22

57°25.298′

11°1.417′

B-22

57°25.54′

11°1.198′

B-22

57°25.232′

11°1.019′

B-22

57°25.383′

11°0.818′

B-22

57°25.424′

11°1.389′

B-22

57°25.202′

11°1.239′

B-23

57°25.302′

11°0.479′

B-23

57°25.254′

11°0.698′

B-23

57°25.165′

11°0.746′

B-23

57°24.837′

10°59.992′

B-23

57°25.302′

11°0.479′

B-23

57°25.241′

11°0.31′

B-23

57°25.223′

11°0.27′

B-23

57°25.004′

10°59.935′

B-23

57°24.927′

10°59.909′

B-23

57°24.813′

11°0.153′

B-23

57°24.837′

11°0.331′

B-23

57°25.008′

11°0.467′

B-23

57°25.075′

11°0.729′

---

BILAGA III

”BILAGA III

Koordinater för det marina skyddsområdet Bratten

| Punkt | Latitud N | Longitud E | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 NV | 58.58333 | 10.27120 | 58°35.00000′ | 10°16.27200′ |
| 2 NO | 58.58333 | 10.70000 | 58°35.00000′ | 10°42.00000′ |
| 3 SO | 58.26667 | 10.70000 | 58°16.00000′ | 10°42.00000′ |
| 4 SV | 58.26667 | 10.02860 | 58°16.00000′ | 10°1.71600′ |
| 5 V | 58.5127 | 10.14490 | 58°30.76200′ | 10°8.69400′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

Latitud N

Longitud E

1 NV

58.58333

10.27120

58°35.00000′

10°16.27200′

2 NO

58.58333

10.70000

58°35.00000′

10°42.00000′

3 SO

58.26667

10.70000

58°16.00000′

10°42.00000′

4 SV

58.26667

10.02860

58°16.00000′

10°1.71600′

5 V

58.5127

10.14490

58°30.76200′

10°8.69400′

---

| 4.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 171/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 171/30

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/1181

av den 2 mars 2017

om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/117 om bevarandeåtgärder för fisket för att skydda Östersjöns marina miljö och om upphävande av delegerad förordning (EU) 2015/1778

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 11 i förordning (EU) nr 1380/2013 har medlemsstaterna befogenhet att anta sådana bevarandeåtgärder för fisket inom sina vatten som är nödvändiga för att fullgöra skyldigheterna enligt unionens miljölagstiftning, bland annat artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG (2) och artikel 13.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (3). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 11 i förordning (EU) nr 1380/2013 har medlemsstaterna befogenhet att anta sådana bevarandeåtgärder för fisket inom sina vatten som är nödvändiga för att fullgöra skyldigheterna enligt unionens miljölagstiftning, bland annat artikel 6 i rådets direktiv 92/43/EEG (2) och artikel 13.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (3).

| (2) | Enligt artikel 6 i direktiv 92/43/EEG ska medlemsstaterna för de särskilda bevarandeområdena vidta nödvändiga åtgärder för bevarande som motsvarar de ekologiska behoven hos de livsmiljötyper och arter som finns i områdena och som anges i bilagorna till det direktivet. Det föreskrivs också att medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder i de särskilda bevarandeområdena för att förhindra försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt allvarlig störning av de arter för vilka områdena har utsetts. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 6 i direktiv 92/43/EEG ska medlemsstaterna för de särskilda bevarandeområdena vidta nödvändiga åtgärder för bevarande som motsvarar de ekologiska behoven hos de livsmiljötyper och arter som finns i områdena och som anges i bilagorna till det direktivet. Det föreskrivs också att medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder i de särskilda bevarandeområdena för att förhindra försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt allvarlig störning av de arter för vilka områdena har utsetts.

| (3) | Enligt artikel 13.4 i direktiv 2008/56/EG ska medlemsstaterna anta åtgärdsprogram som ska omfatta geografiska skyddsåtgärder för att bidra till att skapa sammanhängande och representativa nätverk med marina skyddsområden som har tillräcklig mångfald i ekosystemen, exempelvis särskilda bevarandeområden i enlighet med habitatdirektivet, särskilda skyddsområden i enlighet med fågeldirektivet (4) och marina skyddsområden som erkänts av gemenskapen eller berörda medlemsstater inom ramen för internationella eller regionala avtal som de är parter i. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 13.4 i direktiv 2008/56/EG ska medlemsstaterna anta åtgärdsprogram som ska omfatta geografiska skyddsåtgärder för att bidra till att skapa sammanhängande och representativa nätverk med marina skyddsområden som har tillräcklig mångfald i ekosystemen, exempelvis särskilda bevarandeområden i enlighet med habitatdirektivet, särskilda skyddsområden i enlighet med fågeldirektivet (4) och marina skyddsområden som erkänts av gemenskapen eller berörda medlemsstater inom ramen för internationella eller regionala avtal som de är parter i.

| (4) | Om en medlemsstat anser att åtgärder måste antas för att den ska fullgöra sina skyldigheter inom ramen för unionens miljölagstiftning, och andra medlemsstater har ett direkt förvaltningsintresse i det fiske som kommer att beröras av sådana åtgärder, har kommissionen befogenhet att anta dessa åtgärder genom delegerade akter efter en gemensam rekommendation som lämnats in av berörda medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Om en medlemsstat anser att åtgärder måste antas för att den ska fullgöra sina skyldigheter inom ramen för unionens miljölagstiftning, och andra medlemsstater har ett direkt förvaltningsintresse i det fiske som kommer att beröras av sådana åtgärder, har kommissionen befogenhet att anta dessa åtgärder genom delegerade akter efter en gemensam rekommendation som lämnats in av berörda medlemsstater.

| (5) | Den 5 september 2016 antog kommissionen delegerad förordning (EU) 2017/117 (5) om bevarandeåtgärder för fisket för att skydda Östersjöns marina miljö och om upphävande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1778 (6). |
| --- | --- |

(5)

Den 5 september 2016 antog kommissionen delegerad förordning (EU) 2017/117 (5) om bevarandeåtgärder för fisket för att skydda Östersjöns marina miljö och om upphävande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1778 (6).

| (6) | I enlighet med artikel 11.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 lämnade Danmark relevant information om vissa ytterligare åtgärder som krävs till kommissionen och de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse, inbegripet skäl för åtgärderna, vetenskapliga rön som stöder dem och närmare information om hur de ska genomföras och verkställas i praktiken. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 11.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 lämnade Danmark relevant information om vissa ytterligare åtgärder som krävs till kommissionen och de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse, inbegripet skäl för åtgärderna, vetenskapliga rön som stöder dem och närmare information om hur de ska genomföras och verkställas i praktiken.

| (7) | Den 30 november 2016 lämnade Danmark, Sverige, Tyskland och Polen till kommissionen en gemensam rekommendation om bevarandeåtgärder för fisket i syfte att skydda revstrukturer i tre ytterligare danska Natura 2000-områden i Östersjön. Den rekommendationen lämnades in efter samråd med regionala rådgivande nämnden för Östersjön. |
| --- | --- |

(7)

Den 30 november 2016 lämnade Danmark, Sverige, Tyskland och Polen till kommissionen en gemensam rekommendation om bevarandeåtgärder för fisket i syfte att skydda revstrukturer i tre ytterligare danska Natura 2000-områden i Östersjön. Den rekommendationen lämnades in efter samråd med regionala rådgivande nämnden för Östersjön.

| (8) | De rekommenderade åtgärderna omfattar förbud mot fiskeverksamhet med mobila bottenkontaktredskap i revområden (inom livsmiljötyp 1170) och de omgivande buffertzonerna. |
| --- | --- |

(8)

De rekommenderade åtgärderna omfattar förbud mot fiskeverksamhet med mobila bottenkontaktredskap i revområden (inom livsmiljötyp 1170) och de omgivande buffertzonerna.

| (9) | Bottenfiske med mobila bottenkontaktredskap har en negativ inverkan på livsmiljöer i rev, eftersom denna verksamhet påverkar både revens struktur och den biologiska mångfalden i reven. Därför bör förbudet mot fiske med sådana redskap inom de relevanta danska revområdena, enligt den gemensamma rekommendationen, införas i delegerad förordning (EU) 2017/117. |
| --- | --- |

(9)

Bottenfiske med mobila bottenkontaktredskap har en negativ inverkan på livsmiljöer i rev, eftersom denna verksamhet påverkar både revens struktur och den biologiska mångfalden i reven. Därför bör förbudet mot fiske med sådana redskap inom de relevanta danska revområdena, enligt den gemensamma rekommendationen, införas i delegerad förordning (EU) 2017/117.

| (10) | Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) (7) angav i sitt vetenskapliga yttrande av den 6 december 2016 att de föreslagna bevarandemålen inom de särskilda områden som det hänvisas till i den gemensamma rekommendationen inte kan uppnås till fullo utan lämpliga åtgärder för att förhindra fiskeverksamhet i områdena. |
| --- | --- |

(10)

Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) (7) angav i sitt vetenskapliga yttrande av den 6 december 2016 att de föreslagna bevarandemålen inom de särskilda områden som det hänvisas till i den gemensamma rekommendationen inte kan uppnås till fullo utan lämpliga åtgärder för att förhindra fiskeverksamhet i områdena.

| (11) | STECF har konstaterat vissa problem med kontroll och verkställighet av bevarandeåtgärderna inom de berörda områdena. Medlemsstaterna är skyldiga att vidta lämpliga åtgärder, tilldela adekvata resurser och fastställa de strukturer som krävs för att säkerställa kontroll, inspektion och verkställighet när det gäller den verksamhet som bedrivs inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Detta kan omfatta sådana åtgärder som skyldigheten för alla berörda fartyg att inge VMS-positioner med ökad frekvens eller att identifiera områden med hög risk i det nationella kontrollsystemet på grundval av riskhantering, med beaktande av STECF:s synpunkter. |
| --- | --- |

(11)

STECF har konstaterat vissa problem med kontroll och verkställighet av bevarandeåtgärderna inom de berörda områdena. Medlemsstaterna är skyldiga att vidta lämpliga åtgärder, tilldela adekvata resurser och fastställa de strukturer som krävs för att säkerställa kontroll, inspektion och verkställighet när det gäller den verksamhet som bedrivs inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Detta kan omfatta sådana åtgärder som skyldigheten för alla berörda fartyg att inge VMS-positioner med ökad frekvens eller att identifiera områden med hög risk i det nationella kontrollsystemet på grundval av riskhantering, med beaktande av STECF:s synpunkter.

| (12) | Danmark lämnade detaljerad information om de åtgärder som säkerställer övervakning och kontroll med hänsyn till den nuvarande fiskenivån i dessa områden. Dessa kontrollåtgärder omfattar fiskeriinspektioner till sjöss och ständig övervakning från Danmarks centrum för fiskerikontroll via det riskbaserade ledningssystemet. Det automatiska identifieringssystemet används också för att komplettera VMS-data. |
| --- | --- |

(12)

Danmark lämnade detaljerad information om de åtgärder som säkerställer övervakning och kontroll med hänsyn till den nuvarande fiskenivån i dessa områden. Dessa kontrollåtgärder omfattar fiskeriinspektioner till sjöss och ständig övervakning från Danmarks centrum för fiskerikontroll via det riskbaserade ledningssystemet. Det automatiska identifieringssystemet används också för att komplettera VMS-data.

| (13) | Det är viktigt att säkerställa bedömningen av de åtgärder som införs genom denna förordning, särskilt när det gäller kontroll av efterlevnaden av fiskeförbuden. Därför bör Danmark göra en ytterligare bedömning för att säkerställa efterlevnaden av fiskeförbuden senast 18 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(13)

Det är viktigt att säkerställa bedömningen av de åtgärder som införs genom denna förordning, särskilt när det gäller kontroll av efterlevnaden av fiskeförbuden. Därför bör Danmark göra en ytterligare bedömning för att säkerställa efterlevnaden av fiskeförbuden senast 18 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

| (14) | Delegerad förordning (EU) 2017/117 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Delegerad förordning (EU) 2017/117 bör ändras i enlighet med detta.

| (15) | De bevarandeåtgärder för fisket som fastställs i denna förordning påverkar inte tillämpningen av några andra befintliga eller framtida förvaltningsåtgärder som syftar till bevarande av de berörda områdena, inklusive bevarandeåtgärder för fisket. |
| --- | --- |

(15)

De bevarandeåtgärder för fisket som fastställs i denna förordning påverkar inte tillämpningen av några andra befintliga eller framtida förvaltningsåtgärder som syftar till bevarande av de berörda områdena, inklusive bevarandeåtgärder för fisket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av delegerad förordning (EU) 2017/117

Delegerad förordning (EU) 2017/117 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska led c utgå. |
| --- | --- |

1.

I artikel 2 ska led c utgå.

| 2. | Artikel 5 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 5
  Översyn

  1.   Senast den 30 juni 2017 ska Danmark, Tyskland och Sverige bedöma genomförandet av de åtgärder som fastställs i artiklarna 3 och 4 i områdena 1–7, enligt definitionen i bilagan.


  2.   Senast den 31 juli 2017 ska Danmark, Tyskland och Sverige lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen om den bedömning som avses i punkt 1.


  3.   Senast den 31 oktober 2018 ska Danmark, Sverige, Tyskland och Polen bedöma genomförandet av de åtgärder som fastställs i artiklarna 3 och 4 i områdena 8, 9 och 10, enligt definitionen i bilagan.


  4.   Senast den 30 november 2018 ska Danmark, Sverige, Tyskland och Polen lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen om den bedömning som avses i punkt 3.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Översyn

1.   Senast den 30 juni 2017 ska Danmark, Tyskland och Sverige bedöma genomförandet av de åtgärder som fastställs i artiklarna 3 och 4 i områdena 1–7, enligt definitionen i bilagan.

2.   Senast den 31 juli 2017 ska Danmark, Tyskland och Sverige lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen om den bedömning som avses i punkt 1.

3.   Senast den 31 oktober 2018 ska Danmark, Sverige, Tyskland och Polen bedöma genomförandet av de åtgärder som fastställs i artiklarna 3 och 4 i områdena 8, 9 och 10, enligt definitionen i bilagan.

4.   Senast den 30 november 2018 ska Danmark, Sverige, Tyskland och Polen lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen om den bedömning som avses i punkt 3.”

| 3. | Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 mars 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/117 av den 5 september 2016 om bevarandeåtgärder för fisket för att skydda Östersjöns marina miljö och om upphävande av delegerad förordning (EU) 2015/1778 (EUT L 19, 25.1.2017, s. 1).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1778 av den 25 juni 2015 om bevarandeåtgärder i syfte att skydda reven i vatten under Danmarks överhöghet i Östersjön och Kattegatt (EUT L 259, 6.10.2015, s. 5).

6

(7)  2016-12_STECF 16-24 – JR for Natura 2000 sites under CFP art.11_JRCxxx.pdf

7

---

BILAGA

”BILAGA

Områden med begränsat tillträde: Koordinater för stenrevsskyddszoner

Område 1: Livsmiljö nr 205, Natura 2000-område nr 205 (EU-kod: DK00VA304) Munkegrund

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1S | 55°57.190′ | 10°51.690′ |
| 2S | 55°57.465′ | 10°51.403′ |
| 3S | 55°57.790′ | 10°51.477′ |
| 4S | 55°57.976′ | 10°52.408′ |
| 5S | 55°57.985′ | 10°54.231′ |
| 6S | 55°58.092′ | 10°54.315′ |
| 7S | 55°58.092′ | 10°57.432′ |
| 8S | 55°57.920′ | 10°57.864′ |
| 9S | 55°57.526′ | 10°57.861′ |
| 10S | 55°56.895′ | 10°57.241′ |
| 11S | 55°57.113′ | 10°53.418′ |
| 12S | 55°57.050′ | 10°53.297′ |
| 13S | 55°57.100′ | 10°52.721′ |
| 14S | 55°57.275′ | 10°52.662′ |
| 15S | 55°57.296′ | 10°52.435′ |
| 16S | 55°57.399 | 10°52.244′ |
| 17S | 55°57.417′ | 10°52.116′ |
| 18S | 55°57.251′ | 10°52.121′ |
| 19S | 55°57.170′ | 10°51.919′ |
| 20S | 55°57.190′ | 10°51.690′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1S

55°57.190′

10°51.690′

2S

55°57.465′

10°51.403′

3S

55°57.790′

10°51.477′

4S

55°57.976′

10°52.408′

5S

55°57.985′

10°54.231′

6S

55°58.092′

10°54.315′

7S

55°58.092′

10°57.432′

8S

55°57.920′

10°57.864′

9S

55°57.526′

10°57.861′

10S

55°56.895′

10°57.241′

11S

55°57.113′

10°53.418′

12S

55°57.050′

10°53.297′

13S

55°57.100′

10°52.721′

14S

55°57.275′

10°52.662′

15S

55°57.296′

10°52.435′

16S

55°57.399

10°52.244′

17S

55°57.417′

10°52.116′

18S

55°57.251′

10°52.121′

19S

55°57.170′

10°51.919′

20S

55°57.190′

10°51.690′

Område 2: Livsmiljö nr 174, Natura 2000-område nr 198 (EU-kod: DK00VA255) Hatterbarn

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1S | 55°51.942′ | 10°49.294′ |
| 2S | 55°52.186′ | 10°49.309′ |
| 3S | 55°52.655′ | 10°49.509′ |
| 4S | 55°52.676′ | 10°49.407′ |
| 5S | 55°52.892′ | 10°49.269′ |
| 6S | 55°52.974′ | 10°49.388′ |
| 7S | 55°53.273′ | 10°49.620′ |
| 8S | 55°53.492′ | 10°50.201′ |
| 9S | 55°53.451′ | 10°50.956′ |
| 10S | 55°53.576′ | 10°51.139′ |
| 11S | 55°53.611′ | 10°51.737′ |
| 12S | 55°53.481′ | 10°52.182′ |
| 13S | 55°53.311′ | 10°52.458′ |
| 14S | 55°53.013′ | 10°52.634′ |
| 15S | 55°52.898′ | 10°52.622′ |
| 16S | 55°52.778′ | 10°52.335′ |
| 17S | 55°52.685′ | 10°52.539′ |
| 18S | 55°52.605′ | 10°52.593′ |
| 19S | 55°52.470′ | 10°52.586′ |
| 20S | 55°52.373′ | 10°52.724′ |
| 21S | 55°52.286′ | 10°52.733′ |
| 22S | 55°52.129′ | 10°52.572′ |
| 23S | 55°52.101′ | 10°52.360′ |
| 24S | 55°52.191′ | 10°52.169′ |
| 25S | 55°51.916′ | 10°51.824′ |
| 26S | 55°51.881′ | 10°51.648′ |
| 27S | 55°51.970′ | 10°51.316′ |
| 28S | 55°51.976′ | 10°51.064′ |
| 29S | 55°52.325′ | 10°50.609′ |
| 30S | 55°52.647′ | 10°50.687′ |
| 31S | 55°52.665′ | 10°50.519′ |
| 32S | 55°52.091′ | 10°50.101′ |
| 33S | 55°51.879′ | 10°50.104′ |
| 34S | 55°51.810′ | 10°49.853′ |
| 35S | 55°51.790′ | 10°49.482′ |
| 36S | 55°51.942′ | 10°49.294′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1S

55°51.942′

10°49.294′

2S

55°52.186′

10°49.309′

3S

55°52.655′

10°49.509′

4S

55°52.676′

10°49.407′

5S

55°52.892′

10°49.269′

6S

55°52.974′

10°49.388′

7S

55°53.273′

10°49.620′

8S

55°53.492′

10°50.201′

9S

55°53.451′

10°50.956′

10S

55°53.576′

10°51.139′

11S

55°53.611′

10°51.737′

12S

55°53.481′

10°52.182′

13S

55°53.311′

10°52.458′

14S

55°53.013′

10°52.634′

15S

55°52.898′

10°52.622′

16S

55°52.778′

10°52.335′

17S

55°52.685′

10°52.539′

18S

55°52.605′

10°52.593′

19S

55°52.470′

10°52.586′

20S

55°52.373′

10°52.724′

21S

55°52.286′

10°52.733′

22S

55°52.129′

10°52.572′

23S

55°52.101′

10°52.360′

24S

55°52.191′

10°52.169′

25S

55°51.916′

10°51.824′

26S

55°51.881′

10°51.648′

27S

55°51.970′

10°51.316′

28S

55°51.976′

10°51.064′

29S

55°52.325′

10°50.609′

30S

55°52.647′

10°50.687′

31S

55°52.665′

10°50.519′

32S

55°52.091′

10°50.101′

33S

55°51.879′

10°50.104′

34S

55°51.810′

10°49.853′

35S

55°51.790′

10°49.482′

36S

55°51.942′

10°49.294′

Område 3: Livsmiljö nr 172, Natura 2000-område nr 196 (EU-kod: DK00VA253) Ryggen

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1S | 55°37.974′ | 10°44.258′ |
| 2S | 55°37.942′ | 10°45.181′ |
| 3S | 55°37.737′ | 10°45.462′ |
| 4S | 55°37.147′ | 10°44.956′ |
| 5S | 55°36.985′ | 10°45.019′ |
| 6S | 55°36.828′ | 10°44.681′ |
| 7S | 55°36.521′ | 10°44.658′ |
| 8S | 55°36.527′ | 10°43.575′ |
| 9S | 55°37.163′ | 10°43.663′ |
| 10S | 55°37.334′ | 10°43.889′ |
| 11S | 55°37.974′ | 10°44.258′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1S

55°37.974′

10°44.258′

2S

55°37.942′

10°45.181′

3S

55°37.737′

10°45.462′

4S

55°37.147′

10°44.956′

5S

55°36.985′

10°45.019′

6S

55°36.828′

10°44.681′

7S

55°36.521′

10°44.658′

8S

55°36.527′

10°43.575′

9S

55°37.163′

10°43.663′

10S

55°37.334′

10°43.889′

11S

55°37.974′

10°44.258′

Område 4: Livsmiljö nr 175, Natura 2000-område nr 199 (EU-kod: DK00VA256) Broen

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1S | 55°11.953′ | 11°0.089′ |
| 2S | 55°12.194′ | 11°0.717′ |
| 3S | 55°12.316′ | 11°0.782′ |
| 4S | 55°12.570′ | 11°1.739′ |
| 5S | 55°12.743′ | 11°1.917′ |
| 6S | 55°12.911′ | 11°2.291′ |
| 7S | 55°12.748′ | 11°2.851′ |
| 8S | 55°12.487′ | 11°3.188′ |
| 9S | 55°12.291′ | 11°3.088′ |
| 10S | 55°12.274′ | 11°3.108′ |
| 11S | 55°12.336′ | 11°3.441′ |
| 12S | 55°12.023′ | 11°3.705′ |
| 13S | 55°11.751′ | 11°2.984′ |
| 14S | 55°11.513′ | 11°2.659′ |
| 15S | 55°11.390′ | 11°2.269′ |
| 16S | 55°11.375′ | 11°2.072′ |
| 17S | 55°11.172′ | 11°1.714′ |
| 18S | 55°11.069′ | 11°0.935′ |
| 19S | 55°11.099′ | 11°0.764′ |
| 20S | 55°11.256′ | 11°0.588′ |
| 21S | 55°11.337′ | 11°0.483′ |
| 22S | 55°11.582′ | 11°0.251′ |
| 23S | 55°11.603′ | 11°0.254′ |
| 24S | 55°11.841′ | 11°0.033′ |
| 25S | 55°11.953′ | 11°0.089′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1S

55°11.953′

11°0.089′

2S

55°12.194′

11°0.717′

3S

55°12.316′

11°0.782′

4S

55°12.570′

11°1.739′

5S

55°12.743′

11°1.917′

6S

55°12.911′

11°2.291′

7S

55°12.748′

11°2.851′

8S

55°12.487′

11°3.188′

9S

55°12.291′

11°3.088′

10S

55°12.274′

11°3.108′

11S

55°12.336′

11°3.441′

12S

55°12.023′

11°3.705′

13S

55°11.751′

11°2.984′

14S

55°11.513′

11°2.659′

15S

55°11.390′

11°2.269′

16S

55°11.375′

11°2.072′

17S

55°11.172′

11°1.714′

18S

55°11.069′

11°0.935′

19S

55°11.099′

11°0.764′

20S

55°11.256′

11°0.588′

21S

55°11.337′

11°0.483′

22S

55°11.582′

11°0.251′

23S

55°11.603′

11°0.254′

24S

55°11.841′

11°0.033′

25S

55°11.953′

11°0.089′

Område 5: Livsmiljö nr 210, Natura 2000-område nr 189 (EU-kod: DK007X079) Ertholmene

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1S | 55°19.496′ | 15°9.290′ |
| 2S | 55°20.441′ | 15°9.931′ |
| 3S | 55°20.490′ | 15°10.135′ |
| 4S | 55°20.284′ | 15°10.690′ |
| 5S | 55°20.216′ | 15°10.690′ |
| 6S | 55°20.004′ | 15°11.187′ |
| 7S | 55°19.866′ | 15°11.185′ |
| 8S | 55°19.596′ | 15°11.730′ |
| 9S | 55°19.820′ | 15°12.157′ |
| 10S | 55°19.638′ | 15°12.539′ |
| 11S | 55°19.131′ | 15°12.678′ |
| 12S | 55°18.804′ | 15°11.892′ |
| 13S | 55°18.847′ | 15°10.967′ |
| 14S | 55°19.445′ | 15°9.885′ |
| 15S | 55°19.387′ | 15°9.717′ |
| 16S | 55°19.496′ | 15°9.290′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1S

55°19.496′

15°9.290′

2S

55°20.441′

15°9.931′

3S

55°20.490′

15°10.135′

4S

55°20.284′

15°10.690′

5S

55°20.216′

15°10.690′

6S

55°20.004′

15°11.187′

7S

55°19.866′

15°11.185′

8S

55°19.596′

15°11.730′

9S

55°19.820′

15°12.157′

10S

55°19.638′

15°12.539′

11S

55°19.131′

15°12.678′

12S

55°18.804′

15°11.892′

13S

55°18.847′

15°10.967′

14S

55°19.445′

15°9.885′

15S

55°19.387′

15°9.717′

16S

55°19.496′

15°9.290′

Område 6: Livsmiljö nr 209, Natura 2000-område nr 209 (EU-kod: DK00VA308) Davids Banke

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1S | 55°20.167′ | 14°41.386′ |
| 2S | 55°20.354′ | 14°40.754′ |
| 3S | 55°21.180′ | 14°39.936′ |
| 4S | 55°22.000′ | 14°39.864′ |
| 5S | 55°22.331′ | 14°39.741′ |
| 6S | 55°22.449′ | 14°39.579′ |
| 7S | 55°23.150′ | 14°39.572′ |
| 8S | 55°23.299′ | 14°39.890′ |
| 9S | 55°23.287′ | 14°40.793′ |
| 10S | 55°23.011′ | 14°41.201′ |
| 11S | 55°22.744′ | 14°41.206′ |
| 12S | 55°22.738′ | 14°41.775′ |
| 13S | 55°22.628′ | 14°42.111′ |
| 14S | 55°22.203′ | 14°42.439′ |
| 15S | 55°22.050′ | 14°42.316′ |
| 16S | 55°21.981′ | 14°41.605′ |
| 17S | 55°21.050′ | 14°41.818′ |
| 18S | 55°20.301′ | 14°41.676′ |
| 19S | 55°20.167′ | 14°41.386′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1S

55°20.167′

14°41.386′

2S

55°20.354′

14°40.754′

3S

55°21.180′

14°39.936′

4S

55°22.000′

14°39.864′

5S

55°22.331′

14°39.741′

6S

55°22.449′

14°39.579′

7S

55°23.150′

14°39.572′

8S

55°23.299′

14°39.890′

9S

55°23.287′

14°40.793′

10S

55°23.011′

14°41.201′

11S

55°22.744′

14°41.206′

12S

55°22.738′

14°41.775′

13S

55°22.628′

14°42.111′

14S

55°22.203′

14°42.439′

15S

55°22.050′

14°42.316′

16S

55°21.981′

14°41.605′

17S

55°21.050′

14°41.818′

18S

55°20.301′

14°41.676′

19S

55°20.167′

14°41.386′

Område 7: Livsmiljö nr 212, Natura 2000-område nr 212 (EU-kod: DK00VA310) Bakkebrædt & Bakkegrund

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1S | 54°57.955′ | 14°44.869′ |
| 2S | 54°58.651′ | 14°41.755′ |
| 3S | 54°59.234′ | 14°41.844′ |
| 4S | 54°59.458′ | 14°43.025′ |
| 5S | 54°59.124′ | 14°44.441′ |
| 6S | 54°59.034′ | 14°44.429′ |
| 7S | 54°58.781′ | 14°45.240′ |
| 8S | 54°58.298′ | 14°45.479′ |
| 9S | 54°58.134′ | 14°45.406′ |
| 10S | 54°57.955′ | 14°44.869′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1S

54°57.955′

14°44.869′

2S

54°58.651′

14°41.755′

3S

54°59.234′

14°41.844′

4S

54°59.458′

14°43.025′

5S

54°59.124′

14°44.441′

6S

54°59.034′

14°44.429′

7S

54°58.781′

14°45.240′

8S

54°58.298′

14°45.479′

9S

54°58.134′

14°45.406′

10S

54°57.955′

14°44.869′

Område 8: Livsmiljö nr 261, Natura 2000-område nr 252 (EU-kod: DK00VA261) Adler Grund og Rønne Banke

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1 | 54°50.2′ | 14°22.77′ |
| 1 | 54°49.91′ | 14°22.5′ |
| 1 | 54°49.461′ | 14°21.831′ |
| 1 | 54°49.673′ | 14°21.203′ |
| 1 | 54°49.637′ | 14°21.172′ |
| 1 | 54°49.229′ | 14°21.434′ |
| 1 | 54°49.075′ | 14°21.385′ |
| 1 | 54°48.736′ | 14°21.821′ |
| 1 | 54°48.324′ | 14°21.197′ |
| 1 | 54°48.321′ | 14°19.268′ |
| 1 | 54°48.368′ | 14°17.09′ |
| 1 | 54°48.233′ | 14°16.306′ |
| 1 | 54°48.262′ | 14°14.382′ |
| 1 | 54°47.997′ | 14°12.93′ |
| 1 | 54°48.802′ | 14°9.888′ |
| 1 | 54°58.281′ | 14°36.49′ |
| 1 | 54°56.959′ | 14°34.793′ |
| 1 | 54°56.816′ | 14°35.056′ |
| 1 | 54°50.283′ | 14°26.605′ |
| 1 | 54°50.368′ | 14°25.991′ |
| 1 | 54°50.479′ | 14°25.724′ |
| 1 | 54°50.586′ | 14°25.711′ |
| 1 | 54°50.655′ | 14°25.222′ |
| 1 | 54°50.573′ | 14°25.081′ |
| 1 | 54°50.599′ | 14°24.788′ |
| 1 | 54°50.704′ | 14°24.373′ |
| 1 | 54°50.553′ | 14°24.025′ |
| 1 | 54°50.576′ | 14°23.71′ |
| 1 | 54°50.735′ | 14°23.591′ |
| 1 | 54°50.778′ | 14°23.43′ |
| 1 | 54°50.898′ | 14°23.263′ |
| 1 | 54°51.248′ | 14°22.848′ |
| 1 | 54°51.607′ | 14°23.248′ |
| 1 | 54°51.733′ | 14°22.857′ |
| 1 | 54°51.174′ | 14°22.625′ |
| 1 | 54°50.784′ | 14°22.19′ |
| 1 | 54°50.561′ | 14°22.625′ |
| 1 | 54°51.407′ | 14°22.412′ |
| 1 | 54°54.127′ | 14°21.359′ |
| 1 | 54°48.802′ | 14°9.888′ |
| 1 | 54°50.52′ | 14°12.125′ |
| 1 | 54°49.028′ | 14°13.925′ |
| 1 | 54°50.832′ | 14°16.266′ |
| 1 | 54°50.608′ | 14°16.808′ |
| 1 | 54°59.354′ | 14°31.369′ |
| 1 | 54°54.3′ | 14°22.661′ |
| 1 | 54°53.976′ | 14°23.554′ |
| 1 | 54°55.143′ | 14°25.105′ |
| 1 | 54°55.013′ | 14°26.378′ |
| 1 | 54°55.131′ | 14°26.576′ |
| 1 | 54°55.316′ | 14°28.098′ |
| 1 | 54°48.623′ | 14°10.252′ |
| 1 | 54°56.264′ | 14°28.778′ |
| 1 | 54°57.603′ | 14°30.03′ |
| 1 | 54°58.146′ | 14°28.954′ |
| 1 | 54°59.569′ | 14°30.82′ |
| 1 | 54°59.918′ | 14°32.115′ |
| 1 | 55°0.553′ | 14°30.644′ |
| 1 | 54°59.771′ | 14°29.605′ |
| 1 | 55°0.053′ | 14°29.042′ |
| 1 | 55°0.334′ | 14°29.386′ |
| 1 | 55°0.578′ | 14°28.837′ |
| 1 | 55°0.968′ | 14°29.355′ |
| 1 | 55°0.734′ | 14°29.839′ |
| 1 | 55°1.266′ | 14°30.639′ |
| 1 | 55°1.34′ | 14°31.374′ |
| 1 | 55°0.065′ | 14°33.739′ |
| 1 | 54°59.72′ | 14°33.79′ |
| 1 | 54°59.485′ | 14°34.193′ |
| 1 | 54°59.594′ | 14°35.129′ |
| 1 | 54°58.875′ | 14°36.417′ |
| 2 | 54°56.989′ | 14°20.483′ |
| 2 | 54°56.775′ | 14°21.031′ |
| 2 | 54°55.97′ | 14°20.005′ |
| 2 | 54°55.208′ | 14°19.918′ |
| 2 | 54°54.614′ | 14°19.139′ |
| 2 | 54°54.842′ | 14°18.629′ |
| 2 | 54°55.423′ | 14°19.358′ |
| 2 | 54°56.232′ | 14°19.534′ |
| 2 | 54°56.989′ | 14°20.483′ |
| 3 | 54°59.065′ | 14°26.817′ |
| 3 | 54°57.764′ | 14°25.132′ |
| 3 | 54°57.984′ | 14°24.458′ |
| 3 | 54°57.971′ | 14°23.479′ |
| 3 | 54°57.233′ | 14°22.515′ |
| 3 | 54°57.285′ | 14°22.001′ |
| 3 | 54°57.922′ | 14°21.922′ |
| 3 | 54°58.045′ | 14°21.993′ |
| 3 | 54°58.098′ | 14°22.314′ |
| 3 | 54°57.983′ | 14°22.684′ |
| 3 | 54°58.736′ | 14°23.659′ |
| 3 | 54°58.606′ | 14°24.422′ |
| 3 | 54°58.706′ | 14°24.611′ |
| 3 | 54°58.485′ | 14°25.145′ |
| 3 | 54°59.305′ | 14°26.211′ |
| 3 | 54°59.065′ | 14°26.817′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1

54°50.2′

14°22.77′

1

54°49.91′

14°22.5′

1

54°49.461′

14°21.831′

1

54°49.673′

14°21.203′

1

54°49.637′

14°21.172′

1

54°49.229′

14°21.434′

1

54°49.075′

14°21.385′

1

54°48.736′

14°21.821′

1

54°48.324′

14°21.197′

1

54°48.321′

14°19.268′

1

54°48.368′

14°17.09′

1

54°48.233′

14°16.306′

1

54°48.262′

14°14.382′

1

54°47.997′

14°12.93′

1

54°48.802′

14°9.888′

1

54°58.281′

14°36.49′

1

54°56.959′

14°34.793′

1

54°56.816′

14°35.056′

1

54°50.283′

14°26.605′

1

54°50.368′

14°25.991′

1

54°50.479′

14°25.724′

1

54°50.586′

14°25.711′

1

54°50.655′

14°25.222′

1

54°50.573′

14°25.081′

1

54°50.599′

14°24.788′

1

54°50.704′

14°24.373′

1

54°50.553′

14°24.025′

1

54°50.576′

14°23.71′

1

54°50.735′

14°23.591′

1

54°50.778′

14°23.43′

1

54°50.898′

14°23.263′

1

54°51.248′

14°22.848′

1

54°51.607′

14°23.248′

1

54°51.733′

14°22.857′

1

54°51.174′

14°22.625′

1

54°50.784′

14°22.19′

1

54°50.561′

14°22.625′

1

54°51.407′

14°22.412′

1

54°54.127′

14°21.359′

1

54°48.802′

14°9.888′

1

54°50.52′

14°12.125′

1

54°49.028′

14°13.925′

1

54°50.832′

14°16.266′

1

54°50.608′

14°16.808′

1

54°59.354′

14°31.369′

1

54°54.3′

14°22.661′

1

54°53.976′

14°23.554′

1

54°55.143′

14°25.105′

1

54°55.013′

14°26.378′

1

54°55.131′

14°26.576′

1

54°55.316′

14°28.098′

1

54°48.623′

14°10.252′

1

54°56.264′

14°28.778′

1

54°57.603′

14°30.03′

1

54°58.146′

14°28.954′

1

54°59.569′

14°30.82′

1

54°59.918′

14°32.115′

1

55°0.553′

14°30.644′

1

54°59.771′

14°29.605′

1

55°0.053′

14°29.042′

1

55°0.334′

14°29.386′

1

55°0.578′

14°28.837′

1

55°0.968′

14°29.355′

1

55°0.734′

14°29.839′

1

55°1.266′

14°30.639′

1

55°1.34′

14°31.374′

1

55°0.065′

14°33.739′

1

54°59.72′

14°33.79′

1

54°59.485′

14°34.193′

1

54°59.594′

14°35.129′

1

54°58.875′

14°36.417′

2

54°56.989′

14°20.483′

2

54°56.775′

14°21.031′

2

54°55.97′

14°20.005′

2

54°55.208′

14°19.918′

2

54°54.614′

14°19.139′

2

54°54.842′

14°18.629′

2

54°55.423′

14°19.358′

2

54°56.232′

14°19.534′

2

54°56.989′

14°20.483′

3

54°59.065′

14°26.817′

3

54°57.764′

14°25.132′

3

54°57.984′

14°24.458′

3

54°57.971′

14°23.479′

3

54°57.233′

14°22.515′

3

54°57.285′

14°22.001′

3

54°57.922′

14°21.922′

3

54°58.045′

14°21.993′

3

54°58.098′

14°22.314′

3

54°57.983′

14°22.684′

3

54°58.736′

14°23.659′

3

54°58.606′

14°24.422′

3

54°58.706′

14°24.611′

3

54°58.485′

14°25.145′

3

54°59.305′

14°26.211′

3

54°59.065′

14°26.817′

Område 9: Livsmiljö nr 100, Natura 2000-område nr 116 (EU-kod: DK008X190) Centrale Storebælt og Vresen

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 1 | 55°25.438′ | 11°1.989′ |
| 1 | 55°25.601′ | 11°3.28′ |
| 1 | 55°24.903′ | 11°3.559′ |
| 1 | 55°24.649′ | 11°2.88′ |
| 1 | 55°24.439′ | 11°2.217′ |
| 1 | 55°25.119′ | 11°1.706′ |
| 1 | 55°25.438′ | 11°1.989′ |
| 1 | 55°24.619′ | 11°1.854′ |
| 2 | 55°25.419′ | 11°5.434′ |
| 2 | 55°25.184′ | 11°5.534′ |
| 2 | 55°24.902′ | 11°5.54′ |
| 2 | 55°24.783′ | 11°5.26′ |
| 2 | 55°24.819′ | 11°5.086′ |
| 2 | 55°24.67′ | 11°4.593′ |
| 2 | 55°24.659′ | 11°4.042′ |
| 2 | 55°24.939′ | 11°3.703′ |
| 2 | 55°25.256′ | 11°4.045′ |
| 2 | 55°25.252′ | 11°4.428′ |
| 2 | 55°25.625′ | 11°4.901′ |
| 2 | 55°25.625′ | 11°4.901′ |
| 3 | 55°23.089′ | 11°0.437′ |
| 3 | 55°23.314′ | 11°0.64′ |
| 3 | 55°23.276′ | 11°1.024′ |
| 3 | 55°22.98′ | 11°1.046′ |
| 3 | 55°22.965′ | 11°0.658′ |
| 3 | 55°23.257′ | 11°0.451′ |
| 3 | 55°23.314′ | 11°0.64′ |
| 4 | 55°22.624′ | 11°0.355′ |
| 4 | 55°22.359′ | 11°0.259′ |
| 4 | 55°22.176′ | 10°59.661′ |
| 4 | 55°22.279′ | 10°59.321′ |
| 4 | 55°22.479′ | 10°59.184′ |
| 4 | 55°22.78′ | 10°59.978′ |
| 4 | 55°22.479′ | 10°59.184′ |
| 5 | 55°22.187′ | 11°6.828′ |
| 5 | 55°23.241′ | 11°5.892′ |
| 5 | 55°23.232′ | 11°6.815′ |
| 5 | 55°22.211′ | 11°6.834′ |
| 5 | 55°22.792′ | 11°6.766′ |
| 5 | 55°22.499′ | 11°7.033′ |
| 5 | 55°22.154′ | 11°6.932′ |
| 5 | 55°22.139′ | 11°6.882′ |
| 5 | 55°22.162′ | 11°6.84′ |
| 5 | 55°22.232′ | 11°6.814′ |
| 5 | 55°22.227′ | 11°6.789′ |
| 5 | 55°22.195′ | 11°6.762′ |
| 5 | 55°22.107′ | 11°6.651′ |
| 5 | 55°22.049′ | 11°6.583′ |
| 5 | 55°21.901′ | 11°6.091′ |
| 5 | 55°21.759′ | 11°5.742′ |
| 5 | 55°21.822′ | 11°4.958′ |
| 5 | 55°21.98′ | 11°4.822′ |
| 5 | 55°22.383′ | 11°5.326′ |
| 5 | 55°22.671′ | 11°5.463′ |
| 5 | 55°22.87′ | 11°5.831′ |
| 5 | 55°23.241′ | 11°5.892′ |
| 6 | 55°23.116′ | 11°4.313′ |
| 6 | 55°23.116′ | 11°5.023′ |
| 6 | 55°22.97′ | 11°5.376′ |
| 6 | 55°22.783′ | 11°5.465′ |
| 6 | 55°22.4′ | 11°5.251′ |
| 6 | 55°22.211′ | 11°4.987′ |
| 6 | 55°22.085′ | 11°4.631′ |
| 6 | 55°21.815′ | 11°3.811′ |
| 6 | 55°21.865′ | 11°3.393′ |
| 6 | 55°21.955′ | 11°3.286′ |
| 6 | 55°22.125′ | 11°3.286′ |
| 6 | 55°22.426′ | 11°3.522′ |
| 6 | 55°22.771′ | 11°3.846′ |
| 6 | 55°23.116′ | 11°4.313′ |
| 6 | 55°22.56′ | 11°5.372′ |
| 7 | 55°20.632′ | 11°6.389′ |
| 7 | 55°20.646′ | 11°6.342′ |
| 7 | 55°20.638′ | 11°6.342′ |
| 7 | 55°20.616′ | 11°6.469′ |
| 7 | 55°20.514′ | 11°6.85′ |
| 7 | 55°20.61′ | 11°6.83′ |
| 7 | 55°20.627′ | 11°6.794′ |
| 7 | 55°20.613′ | 11°6.506′ |
| 7 | 55°20.682′ | 11°6.403′ |
| 7 | 55°20.525′ | 11°6.027′ |
| 7 | 55°20.225′ | 11°5.564′ |
| 7 | 55°20.103′ | 11°5.659′ |
| 7 | 55°20.028′ | 11°5.906′ |
| 7 | 55°20.223′ | 11°6.516′ |
| 7 | 55°20.682′ | 11°6.403′ |
| 7 | 55°20.68′ | 11°6.641′ |
| 7 | 55°20.651′ | 11°6.771′ |
| 7 | 55°20.633′ | 11°6.767′ |
| 7 | 55°20.62′ | 11°6.51′ |
| 7 | 55°20.336′ | 11°5.695′ |
| 7 | 55°20.635′ | 11°6.49′ |
| 7 | 55°20.639′ | 11°6.446′ |
| 7 | 55°20.63′ | 11°6.436′ |
| 7 | 55°20.647′ | 11°6.362′ |
| 8 | 55°21.056′ | 10°56.562′ |
| 8 | 55°21.92′ | 10°59.68′ |
| 8 | 55°22.028′ | 10°59.909′ |
| 8 | 55°22.219′ | 11°0.087′ |
| 8 | 55°20.379′ | 10°58.507′ |
| 8 | 55°20.421′ | 10°58.837′ |
| 8 | 55°20.49′ | 10°59.106′ |
| 8 | 55°20.537′ | 10°59.268′ |
| 8 | 55°20.506′ | 10°59.374′ |
| 8 | 55°20.444′ | 10°59.385′ |
| 8 | 55°20.72′ | 11°0.843′ |
| 8 | 55°20.951′ | 11°1.385′ |
| 8 | 55°21.374′ | 11°1.777′ |
| 8 | 55°22.182′ | 11°2.048′ |
| 8 | 55°22.637′ | 11°1.948′ |
| 8 | 55°22.807′ | 11°1.442′ |
| 8 | 55°22.535′ | 11°0.65′ |
| 8 | 55°22.219′ | 11°0.087′ |
| 8 | 55°19.712′ | 10°59.605′ |
| 8 | 55°20.707′ | 10°55.772′ |
| 8 | 55°20.044′ | 10°55.351′ |
| 8 | 55°19.074′ | 10°55.587′ |
| 8 | 55°19.01′ | 10°55.724′ |
| 8 | 55°18.926′ | 10°57.284′ |
| 8 | 55°18.978′ | 10°59.081′ |
| 8 | 55°20.044′ | 10°59.317′ |
| 8 | 55°19.963′ | 10°59.031′ |
| 8 | 55°19.878′ | 10°58.604′ |
| 8 | 55°19.765′ | 10°58.204′ |
| 8 | 55°19.669′ | 10°57.572′ |
| 8 | 55°19.673′ | 10°57.297′ |
| 8 | 55°19.475′ | 10°56.801′ |
| 8 | 55°19.53′ | 10°56.681′ |
| 8 | 55°19.683′ | 10°57.012′ |
| 8 | 55°19.784′ | 10°57.181′ |
| 8 | 55°19.882′ | 10°57.508′ |
| 8 | 55°20.129′ | 10°57.805′ |
| 8 | 55°20.382′ | 10°58.341′ |
| 10 | 55°19.539′ | 11°7.846′ |
| 10 | 55°19.464′ | 11°8.143′ |
| 10 | 55°19.348′ | 11°8.54′ |
| 10 | 55°19.237′ | 11°8.9′ |
| 10 | 55°19.249′ | 11°8.982′ |
| 10 | 55°19.134′ | 11°9.283′ |
| 10 | 55°19.063′ | 11°9.396′ |
| 10 | 55°18.886′ | 11°9.591′ |
| 10 | 55°18.843′ | 11°9.67′ |
| 10 | 55°18.724′ | 11°9.841′ |
| 10 | 55°17.958′ | 11°8.211′ |
| 10 | 55°17.881′ | 11°8.862′ |
| 10 | 55°17.714′ | 11°9.281′ |
| 10 | 55°17.648′ | 11°9.861′ |
| 10 | 55°17.477′ | 11°10.315′ |
| 10 | 55°17.239′ | 11°10.827′ |
| 10 | 55°17.114′ | 11°11.133′ |
| 10 | 55°16.854′ | 11°11.197′ |
| 10 | 55°16.766′ | 11°11.324′ |
| 10 | 55°16.53′ | 11°11.452′ |
| 10 | 55°16.095′ | 11°12.308′ |
| 10 | 55°16.08′ | 11°12.453′ |
| 10 | 55°16.169′ | 11°12.654′ |
| 10 | 55°16.161′ | 11°12.723′ |
| 10 | 55°16.033′ | 11°12.904′ |
| 10 | 55°16.007′ | 11°13.144′ |
| 10 | 55°16.543′ | 11°13.644′ |
| 10 | 55°16.902′ | 11°13.73′ |
| 10 | 55°17.096′ | 11°13.51′ |
| 10 | 55°17.076′ | 11°13.064′ |
| 10 | 55°17.545′ | 11°13.235′ |
| 10 | 55°17.587′ | 11°13.017′ |
| 10 | 55°17.673′ | 11°12.6′ |
| 10 | 55°17.845′ | 11°12.322′ |
| 10 | 55°17.929′ | 11°12.155′ |
| 10 | 55°18.036′ | 11°11.762′ |
| 10 | 55°18.08′ | 11°11.607′ |
| 10 | 55°18.129′ | 11°11.477′ |
| 10 | 55°18.265′ | 11°11.005′ |
| 10 | 55°18.326′ | 11°10.851′ |
| 10 | 55°18.315′ | 11°10.591′ |
| 10 | 55°18.361′ | 11°10.416′ |
| 10 | 55°18.527′ | 11°10.156′ |
| 10 | 55°18.616′ | 11°10.002′ |
| 10 | 55°17.988′ | 11°11.987′ |
| 10 | 55°19.539′ | 11°7.846′ |
| 10 | 55°19.847′ | 11°6.941′ |
| 10 | 55°19.653′ | 11°5.987′ |
| 10 | 55°19.486′ | 11°5.827′ |
| 10 | 55°19.338′ | 11°5.889′ |
| 10 | 55°19.032′ | 11°6.271′ |
| 10 | 55°18.7′ | 11°6.298′ |
| 10 | 55°18.633′ | 11°6.171′ |
| 10 | 55°18.155′ | 11°6.263′ |
| 10 | 55°18.056′ | 11°6.409′ |
| 10 | 55°17.965′ | 11°6.661′ |
| 10 | 55°17.843′ | 11°6.743′ |
| 10 | 55°17.755′ | 11°6.86′ |
| 10 | 55°17.682′ | 11°7.066′ |
| 10 | 55°17.682′ | 11°7.356′ |
| 10 | 55°17.736′ | 11°7.553′ |
| 10 | 55°17.835′ | 11°7.591′ |
| 10 | 55°17.937′ | 11°7.587′ |
| 12 | 55°13.037′ | 10°54.564′ |
| 12 | 55°13.099′ | 10°54.201′ |
| 12 | 55°12.975′ | 10°53.846′ |
| 12 | 55°12.738′ | 10°53.308′ |
| 12 | 55°12.528′ | 10°54.474′ |
| 12 | 55°12.431′ | 10°52.92′ |
| 12 | 55°12.291′ | 10°52.964′ |
| 12 | 55°12.204′ | 10°53.563′ |
| 12 | 55°13.099′ | 10°54.201′ |
| 12 | 55°12.27′ | 10°54.034′ |
| 12 | 55°12.934′ | 10°54.608′ |
| 13 | 55°12.001′ | 10°52.671′ |
| 13 | 55°11.988′ | 10°54.097′ |
| 13 | 55°11.946′ | 10°54.239′ |
| 13 | 55°11.675′ | 10°54.439′ |
| 13 | 55°11.172′ | 10°54.336′ |
| 13 | 55°11.088′ | 10°54.182′ |
| 13 | 55°11.241′ | 10°53.372′ |
| 13 | 55°11.541′ | 10°53.384′ |
| 13 | 55°11.584′ | 10°52.825′ |
| 13 | 55°11.107′ | 10°52.819′ |
| 13 | 55°10.944′ | 10°53.173′ |
| 13 | 55°10.431′ | 10°53.477′ |
| 13 | 55°10.324′ | 10°53.338′ |
| 13 | 55°10.304′ | 10°52.808′ |
| 13 | 55°10.069′ | 10°52.688′ |
| 13 | 55°9.994′ | 10°52.053′ |
| 13 | 55°10.484′ | 10°51.781′ |
| 13 | 55°10.689′ | 10°51.872′ |
| 13 | 55°11.711′ | 10°51.901′ |
| 13 | 55°12.001′ | 10°52.671′ |
| 13 | 55°9.919′ | 10°52.511′ |
| 14 | 55°8.442′ | 10°53.135′ |
| 14 | 55°7.312′ | 10°53.026′ |
| 14 | 55°7.339′ | 10°52.24′ |
| 14 | 55°6.665′ | 10°52.011′ |
| 14 | 55°6.458′ | 10°51.873′ |
| 14 | 55°6.425′ | 10°51.644′ |
| 14 | 55°6.49′ | 10°51.431′ |
| 14 | 55°7.913′ | 10°51.552′ |
| 14 | 55°8.542′ | 10°51.629′ |
| 14 | 55°8.762′ | 10°51.987′ |
| 14 | 55°8.754′ | 10°52.343′ |
| 14 | 55°8.442′ | 10°53.135′ |
| 15 | 55°23.281′ | 10°45.868′ |
| 15 | 55°23.438′ | 10°46.899′ |
| 15 | 55°22.436′ | 10°48.264′ |
| 15 | 55°21.686′ | 10°48.96′ |
| 15 | 55°21.508′ | 10°50.307′ |
| 15 | 55°20.441′ | 10°51.066′ |
| 15 | 55°20.104′ | 10°51.73′ |
| 15 | 55°19.095′ | 10°52.473′ |
| 15 | 55°18.718′ | 10°52.328′ |
| 15 | 55°18.642′ | 10°51.7′ |
| 15 | 55°18.91′ | 10°51.124′ |
| 15 | 55°19.513′ | 10°50.867′ |
| 15 | 55°19.65′ | 10°49.615′ |
| 15 | 55°19.861′ | 10°48.606′ |
| 15 | 55°20.471′ | 10°48.321′ |
| 15 | 55°21.046′ | 10°47.795′ |
| 15 | 55°21.568′ | 10°47.536′ |
| 15 | 55°22.25′ | 10°46.695′ |
| 15 | 55°22.534′ | 10°46.353′ |
| 15 | 55°22.816′ | 10°46.344′ |
| 15 | 55°22.948′ | 10°46.253′ |
| 15 | 55°23.281′ | 10°45.868′ |
| 16 | 55°17.047′ | 10°49.155′ |
| 16 | 55°16.79′ | 10°48.307′ |
| 16 | 55°15.961′ | 10°50.277′ |
| 16 | 55°15.729′ | 10°50.6′ |
| 16 | 55°15.396′ | 10°50.281′ |
| 16 | 55°15.076′ | 10°49.59′ |
| 16 | 55°14.69′ | 10°49.923′ |
| 16 | 55°14.26′ | 10°49.912′ |
| 16 | 55°13.484′ | 10°49.512′ |
| 16 | 55°13.171′ | 10°49.238′ |
| 16 | 55°13.008′ | 10°48.759′ |
| 16 | 55°13.052′ | 10°48.589′ |
| 16 | 55°13.187′ | 10°48.565′ |
| 16 | 55°13.412′ | 10°48.691′ |
| 16 | 55°13.514′ | 10°48.719′ |
| 16 | 55°13.598′ | 10°48.78′ |
| 16 | 55°13.696′ | 10°48.876′ |
| 16 | 55°13.756′ | 10°48.89′ |
| 16 | 55°13.844′ | 10°48.866′ |
| 16 | 55°13.876′ | 10°48.941′ |
| 16 | 55°14.054′ | 10°48.763′ |
| 16 | 55°14.243′ | 10°48.657′ |
| 16 | 55°14.308′ | 10°48.555′ |
| 16 | 55°14.365′ | 10°48.506′ |
| 16 | 55°14.61′ | 10°48.945′ |
| 16 | 55°15.371′ | 10°49.001′ |
| 16 | 55°15.408′ | 10°48.532′ |
| 16 | 55°15.772′ | 10°47.882′ |
| 16 | 55°16.2′ | 10°47.656′ |
| 16 | 55°16.614′ | 10°47.216′ |
| 16 | 55°16.75′ | 10°47.263′ |
| 16 | 55°17.035′ | 10°47.428′ |
| 16 | 55°17.137′ | 10°47.465′ |
| 16 | 55°17.217′ | 10°47.533′ |
| 16 | 55°17.277′ | 10°47.53′ |
| 16 | 55°17.317′ | 10°47.474′ |
| 16 | 55°17.563′ | 10°47.673′ |
| 16 | 55°17.654′ | 10°48.554′ |
| 16 | 55°17.615′ | 10°49.147′ |
| 16 | 55°17.27′ | 10°49.375′ |
| 16 | 55°17.047′ | 10°49.155′ |
| 17 | 55°15.901′ | 10°53.294′ |
| 17 | 55°15.897′ | 10°53.739′ |
| 17 | 55°16.516′ | 10°54.748′ |
| 17 | 55°17.165′ | 10°55.712′ |
| 17 | 55°17.195′ | 10°56.657′ |
| 17 | 55°17.043′ | 10°57.42′ |
| 17 | 55°16.717′ | 10°57.427′ |
| 17 | 55°16.223′ | 10°56.627′ |
| 17 | 55°15.216′ | 10°55.738′ |
| 17 | 55°14.488′ | 10°55.598′ |
| 17 | 55°14.255′ | 10°55.435′ |
| 17 | 55°13.955′ | 10°54.872′ |
| 17 | 55°14.014′ | 10°54.435′ |
| 17 | 55°14.277′ | 10°54.294′ |
| 17 | 55°14.315′ | 10°53.183′ |
| 17 | 55°14.404′ | 10°52.716′ |
| 17 | 55°15.081′ | 10°52.435′ |
| 17 | 55°15.504′ | 10°52.472′ |
| 17 | 55°15.901′ | 10°53.294′ |
| 18 | 55°19.153′ | 11°1.41′ |
| 18 | 55°19.153′ | 11°1.405′ |
| 18 | 55°18.706′ | 11°1.361′ |
| 18 | 55°18.556′ | 11°1.38′ |
| 18 | 55°18.54′ | 11°1.382′ |
| 18 | 55°18.407′ | 10°59.519′ |
| 18 | 55°18.083′ | 10°58.811′ |
| 18 | 55°17.231′ | 10°57.913′ |
| 18 | 55°17.31′ | 10°56.894′ |
| 18 | 55°17.792′ | 10°55.498′ |
| 18 | 55°17.345′ | 10°55.539′ |
| 18 | 55°17.204′ | 10°55.094′ |
| 18 | 55°16.45′ | 10°54.649′ |
| 18 | 55°16.272′ | 10°54.307′ |
| 18 | 55°16.034′ | 10°53.54′ |
| 18 | 55°16.043′ | 10°53.107′ |
| 18 | 55°16.312′ | 10°52.573′ |
| 18 | 55°16.321′ | 10°51.505′ |
| 18 | 55°16.48′ | 10°50.971′ |
| 18 | 55°16.719′ | 10°50.963′ |
| 18 | 55°17.598′ | 10°51.706′ |
| 18 | 55°17.712′ | 10°51.637′ |
| 18 | 55°17.756′ | 10°51.339′ |
| 18 | 55°18.016′ | 10°51.184′ |
| 18 | 55°17.996′ | 10°50.625′ |
| 18 | 55°18.057′ | 10°50.283′ |
| 18 | 55°18.209′ | 10°49.881′ |
| 18 | 55°18.337′ | 10°49.638′ |
| 18 | 55°18.446′ | 10°49.432′ |
| 18 | 55°18.71′ | 10°49.284′ |
| 18 | 55°19.429′ | 10°49.555′ |
| 18 | 55°19.456′ | 10°49.88′ |
| 18 | 55°18.953′ | 10°50.561′ |
| 18 | 55°18.626′ | 10°50.886′ |
| 18 | 55°18.339′ | 10°53.146′ |
| 18 | 55°18.587′ | 10°53.85′ |
| 18 | 55°19.2′ | 10°54.345′ |
| 18 | 55°19.368′ | 10°54.926′ |
| 18 | 55°19.129′ | 10°55.437′ |
| 18 | 55°18.633′ | 10°55.848′ |
| 18 | 55°18.749′ | 10°58.729′ |
| 18 | 55°18.67′ | 10°59.198′ |
| 18 | 55°19.262′ | 11°0.072′ |
| 18 | 55°20.109′ | 11°0.134′ |
| 18 | 55°20.163′ | 11°0.469′ |
| 18 | 55°19.793′ | 11°1.058′ |
| 18 | 55°19.185′ | 11°1.404′ |
| 18 | 55°19.153′ | 11°1.41′ |
| 19 | 55°12.521′ | 10°48.713′ |
| 19 | 55°12.66′ | 10°48.627′ |
| 19 | 55°12.612′ | 10°49.461′ |
| 19 | 55°12.028′ | 10°49.661′ |
| 19 | 55°11.588′ | 10°49.552′ |
| 19 | 55°11.513′ | 10°49.361′ |
| 19 | 55°11.598′ | 10°49.005′ |
| 19 | 55°11.744′ | 10°48.931′ |
| 19 | 55°12.172′ | 10°48.956′ |
| 19 | 55°12.25′ | 10°48.747′ |
| 19 | 55°12.322′ | 10°48.752′ |
| 19 | 55°12.398′ | 10°48.755′ |
| 19 | 55°12.464′ | 10°48.707′ |
| 19 | 55°12.509′ | 10°48.678′ |
| 19 | 55°12.521′ | 10°48.713′ |
| 21 | 55°11.213′ | 10°49.51′ |
| 21 | 55°11.138′ | 10°50.719′ |
| 21 | 55°10.916′ | 10°51.079′ |
| 21 | 55°10.626′ | 10°51.187′ |
| 21 | 55°9.675′ | 10°50.936′ |
| 21 | 55°9.479′ | 10°50.754′ |
| 21 | 55°9.476′ | 10°49.829′ |
| 21 | 55°10.234′ | 10°48.014′ |
| 21 | 55°10.256′ | 10°48.051′ |
| 21 | 55°11.213′ | 10°49.51′ |
| 21 | 55°11.177′ | 10°49.151′ |
| 21 | 55°10.847′ | 10°48.427′ |
| 21 | 55°10.816′ | 10°48.379′ |
| 21 | 55°10.719′ | 10°48.362′ |
| 21 | 55°10.669′ | 10°48.285′ |
| 21 | 55°10.475′ | 10°48.162′ |
| 21 | 55°10.339′ | 10°48.111′ |
| 22 | 55°14.799′ | 11°10.2′ |
| 22 | 55°15.844′ | 11°10.527′ |
| 22 | 55°15.044′ | 11°10.252′ |
| 22 | 55°16.2′ | 11°8.367′ |
| 22 | 55°16.768′ | 11°8.485′ |
| 22 | 55°15.204′ | 11°10.346′ |
| 22 | 55°14.917′ | 11°10.106′ |
| 22 | 55°14.446′ | 11°8.476′ |
| 22 | 55°16.484′ | 11°8.142′ |
| 22 | 55°15.684′ | 11°8.295′ |
| 22 | 55°13.227′ | 11°9.632′ |
| 22 | 55°13.149′ | 11°9.334′ |
| 22 | 55°13.702′ | 11°8.196′ |
| 22 | 55°16.768′ | 11°8.485′ |
| 22 | 55°16.551′ | 11°9.587′ |
| 23 | 55°14.471′ | 11°6.497′ |
| 23 | 55°15.696′ | 11°6.903′ |
| 23 | 55°15.987′ | 11°6.678′ |
| 23 | 55°15.927′ | 11°6.109′ |
| 23 | 55°15.683′ | 11°5.663′ |
| 23 | 55°14.974′ | 11°5.842′ |
| 23 | 55°14.502′ | 11°6.306′ |
| 23 | 55°14.49′ | 11°6.317′ |
| 23 | 55°14.49′ | 11°6.317′ |
| 23 | 55°15.907′ | 11°5.482′ |
| 23 | 55°15.162′ | 11°7.045′ |
| 23 | 55°15.36′ | 11°6.988′ |
| 23 | 55°15.052′ | 11°6.967′ |
| 23 | 55°15.008′ | 11°6.705′ |
| 23 | 55°14.73′ | 11°6.849′ |
| 24 | 55°16.004′ | 11°7.717′ |
| 24 | 55°15.922′ | 11°7.401′ |
| 24 | 55°15.963′ | 11°7.048′ |
| 24 | 55°16.19′ | 11°6.895′ |
| 24 | 55°16.578′ | 11°6.822′ |
| 24 | 55°16.601′ | 11°7.41′ |
| 24 | 55°16.578′ | 11°6.822′ |
| 24 | 55°16.422′ | 11°7.753′ |
| 24 | 55°16.19′ | 11°7.898′ |
| 25 | 55°17.387′ | 11°7.5′ |
| 25 | 55°17.225′ | 11°6.722′ |
| 25 | 55°16.608′ | 11°6.803′ |
| 25 | 55°17.108′ | 11°7.79′ |
| 25 | 55°17.225′ | 11°6.722′ |
| 25 | 55°17.232′ | 11°7.807′ |
| 25 | 55°16.67′ | 11°7.181′ |
| 25 | 55°16.779′ | 11°6.532′ |
| 26 | 55°11.208′ | 11°8.312′ |
| 26 | 55°11.336′ | 11°8.546′ |
| 26 | 55°11.466′ | 11°8.478′ |
| 26 | 55°11.584′ | 11°8.192′ |
| 26 | 55°11.594′ | 11°8.074′ |
| 26 | 55°11.545′ | 11°7.839′ |
| 26 | 55°11.336′ | 11°7.839′ |
| 26 | 55°11.545′ | 11°7.839′ |
| 27 | 55°12.832′ | 11°8.739′ |
| 27 | 55°12.918′ | 11°8.519′ |
| 27 | 55°12.522′ | 11°9.001′ |
| 27 | 55°12.818′ | 11°8.16′ |
| 27 | 55°12.907′ | 11°8.258′ |
| 27 | 55°12.918′ | 11°8.519′ |
| 27 | 55°12.45′ | 11°8.991′ |
| 27 | 55°12.371′ | 11°8.858′ |
| 27 | 55°12.351′ | 11°8.707′ |
| 27 | 55°12.388′ | 11°8.532′ |
| 27 | 55°12.523′ | 11°8.438′ |
| 27 | 55°12.707′ | 11°8.117′ |
| 27 | 55°12.74′ | 11°8.871′ |
| 28 | 55°13.515′ | 11°6.869′ |
| 28 | 55°13.519′ | 11°6.868′ |
| 28 | 55°14.309′ | 11°6.652′ |
| 28 | 55°14.311′ | 11°6.651′ |
| 28 | 55°14.276′ | 11°6.793′ |
| 28 | 55°14.06′ | 11°7.176′ |
| 28 | 55°13.781′ | 11°7.32′ |
| 28 | 55°13.623′ | 11°7.281′ |
| 28 | 55°13.52′ | 11°7.074′ |
| 28 | 55°13.515′ | 11°6.869′ |
| 29 | 55°11.712′ | 11°2.469′ |
| 29 | 55°11.707′ | 11°2.916′ |
| 29 | 55°12.211′ | 11°2.56′ |
| 29 | 55°12.756′ | 11°2.064′ |
| 29 | 55°13.506′ | 11°2.685′ |
| 29 | 55°14.132′ | 11°4.408′ |
| 29 | 55°14.132′ | 11°4.408′ |
| 29 | 55°14.174′ | 11°5.053′ |
| 29 | 55°14.119′ | 11°5.172′ |
| 29 | 55°13.845′ | 11°5.486′ |
| 29 | 55°13.238′ | 11°5.52′ |
| 29 | 55°12.863′ | 11°5.161′ |
| 29 | 55°12.681′ | 11°5.349′ |
| 29 | 55°12.439′ | 11°5.275′ |
| 29 | 55°12.283′ | 11°4.904′ |
| 29 | 55°12.123′ | 11°4.836′ |
| 29 | 55°12.079′ | 11°4.703′ |
| 29 | 55°11.665′ | 11°2.827′ |
| 29 | 55°11.634′ | 11°2.708′ |
| 30 | 55°10.661′ | 11°3.627′ |
| 30 | 55°11.822′ | 11°6.151′ |
| 30 | 55°11.741′ | 11°5.371′ |
| 30 | 55°11.501′ | 11°4.037′ |
| 30 | 55°11.374′ | 11°3.746′ |
| 30 | 55°10.86′ | 11°3.558′ |
| 30 | 55°12.075′ | 11°6.32′ |
| 30 | 55°10.628′ | 11°3.878′ |
| 30 | 55°11.079′ | 11°5.423′ |
| 30 | 55°10.893′ | 11°5.851′ |
| 30 | 55°10.889′ | 11°6.753′ |
| 30 | 55°11.513′ | 11°7.505′ |
| 30 | 55°11.574′ | 11°7.507′ |
| 30 | 55°11.574′ | 11°7.507′ |
| 30 | 55°11.81′ | 11°7.802′ |
| 30 | 55°12.075′ | 11°6.32′ |
| 30 | 55°13.387′ | 11°6.859′ |
| 30 | 55°13.397′ | 11°6.863′ |
| 30 | 55°13.366′ | 11°7.055′ |
| 30 | 55°13.219′ | 11°7.528′ |
| 30 | 55°12.743′ | 11°8.047′ |
| 30 | 55°11.882′ | 11°7.928′ |
| 33 | 55°10.52′ | 11°0.624′ |
| 33 | 55°9.891′ | 10°56.303′ |
| 33 | 55°9.835′ | 10°56.615′ |
| 33 | 55°9.651′ | 10°56.891′ |
| 33 | 55°9.493′ | 10°57.265′ |
| 33 | 55°9.355′ | 10°57.346′ |
| 33 | 55°9.383′ | 10°59.387′ |
| 33 | 55°9.419′ | 10°59.402′ |
| 33 | 55°9.509′ | 10°59.432′ |
| 33 | 55°9.761′ | 10°59.518′ |
| 33 | 55°10.084′ | 10°59.832′ |
| 33 | 55°10.301′ | 11°0.194′ |
| 33 | 55°10.35′ | 11°0.271′ |
| 33 | 55°10.566′ | 11°0.25′ |
| 33 | 55°10.675′ | 11°0.948′ |
| 33 | 55°10.885′ | 10°55.558′ |
| 33 | 55°11.174′ | 10°55.765′ |
| 33 | 55°9.807′ | 10°56.235′ |
| 33 | 55°12.186′ | 10°58.317′ |
| 33 | 55°12.329′ | 10°59.308′ |
| 33 | 55°11.837′ | 11°0.701′ |
| 33 | 55°11.229′ | 11°1.175′ |
| 33 | 55°10.675′ | 11°0.948′ |
| 33 | 55°11.904′ | 10°57.704′ |
| 34 | 55°9.411′ | 11°3.202′ |
| 34 | 55°9.411′ | 11°2.46′ |
| 34 | 55°9.676′ | 11°2.082′ |
| 34 | 55°9.383′ | 11°1.07′ |
| 34 | 55°9.39′ | 10°59.871′ |
| 34 | 55°9.991′ | 11°3.159′ |
| 34 | 55°9.866′ | 11°0.298′ |
| 34 | 55°10.451′ | 11°1.635′ |
| 34 | 55°10.501′ | 11°2.061′ |
| 34 | 55°10.276′ | 11°2.795′ |
| 34 | 55°9.39′ | 10°59.871′ |
| 34 | 55°9.587′ | 11°3.423′ |
| 34 | 55°9.515′ | 10°59.983′ |
| 35 | 55°20.698′ | 11°5.781′ |
| 35 | 55°20.501′ | 11°5.489′ |
| 35 | 55°19.429′ | 11°4.654′ |
| 35 | 55°18.993′ | 11°4.615′ |
| 35 | 55°18.847′ | 11°4.228′ |
| 35 | 55°18.904′ | 11°3.106′ |
| 35 | 55°18.823′ | 11°3.041′ |
| 35 | 55°20.109′ | 11°3.973′ |
| 35 | 55°18.823′ | 11°3.041′ |
| 35 | 55°18.872′ | 11°2.921′ |
| 35 | 55°19.173′ | 11°2.188′ |
| 35 | 55°19.162′ | 11°1.756′ |
| 35 | 55°19.195′ | 11°1.75′ |
| 35 | 55°19.674′ | 11°1.496′ |
| 35 | 55°19.793′ | 11°1.681′ |
| 35 | 55°20.048′ | 11°1.664′ |
| 35 | 55°20.365′ | 11°1.713′ |
| 35 | 55°20.817′ | 11°1.873′ |
| 35 | 55°21.281′ | 11°2.069′ |
| 35 | 55°21.423′ | 11°3.756′ |
| 35 | 55°21.639′ | 11°5.288′ |
| 35 | 55°21.429′ | 11°6.001′ |
| 35 | 55°21.349′ | 11°5.918′ |
| 35 | 55°21.119′ | 11°5.624′ |
| 35 | 55°21.084′ | 11°5.633′ |
| 35 | 55°21.04′ | 11°5.628′ |
| 35 | 55°20.991′ | 11°5.667′ |
| 35 | 55°20.964′ | 11°5.667′ |
| 35 | 55°20.903′ | 11°5.631′ |
| 35 | 55°20.814′ | 11°5.537′ |
| 35 | 55°20.796′ | 11°5.613′ |
| 35 | 55°20.758′ | 11°5.667′ |
| 35 | 55°20.736′ | 11°5.715′ |
| 35 | 55°20.705′ | 11°5.766′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

1

55°25.438′

11°1.989′

1

55°25.601′

11°3.28′

1

55°24.903′

11°3.559′

1

55°24.649′

11°2.88′

1

55°24.439′

11°2.217′

1

55°25.119′

11°1.706′

1

55°25.438′

11°1.989′

1

55°24.619′

11°1.854′

2

55°25.419′

11°5.434′

2

55°25.184′

11°5.534′

2

55°24.902′

11°5.54′

2

55°24.783′

11°5.26′

2

55°24.819′

11°5.086′

2

55°24.67′

11°4.593′

2

55°24.659′

11°4.042′

2

55°24.939′

11°3.703′

2

55°25.256′

11°4.045′

2

55°25.252′

11°4.428′

2

55°25.625′

11°4.901′

2

55°25.625′

11°4.901′

3

55°23.089′

11°0.437′

3

55°23.314′

11°0.64′

3

55°23.276′

11°1.024′

3

55°22.98′

11°1.046′

3

55°22.965′

11°0.658′

3

55°23.257′

11°0.451′

3

55°23.314′

11°0.64′

4

55°22.624′

11°0.355′

4

55°22.359′

11°0.259′

4

55°22.176′

10°59.661′

4

55°22.279′

10°59.321′

4

55°22.479′

10°59.184′

4

55°22.78′

10°59.978′

4

55°22.479′

10°59.184′

5

55°22.187′

11°6.828′

5

55°23.241′

11°5.892′

5

55°23.232′

11°6.815′

5

55°22.211′

11°6.834′

5

55°22.792′

11°6.766′

5

55°22.499′

11°7.033′

5

55°22.154′

11°6.932′

5

55°22.139′

11°6.882′

5

55°22.162′

11°6.84′

5

55°22.232′

11°6.814′

5

55°22.227′

11°6.789′

5

55°22.195′

11°6.762′

5

55°22.107′

11°6.651′

5

55°22.049′

11°6.583′

5

55°21.901′

11°6.091′

5

55°21.759′

11°5.742′

5

55°21.822′

11°4.958′

5

55°21.98′

11°4.822′

5

55°22.383′

11°5.326′

5

55°22.671′

11°5.463′

5

55°22.87′

11°5.831′

5

55°23.241′

11°5.892′

6

55°23.116′

11°4.313′

6

55°23.116′

11°5.023′

6

55°22.97′

11°5.376′

6

55°22.783′

11°5.465′

6

55°22.4′

11°5.251′

6

55°22.211′

11°4.987′

6

55°22.085′

11°4.631′

6

55°21.815′

11°3.811′

6

55°21.865′

11°3.393′

6

55°21.955′

11°3.286′

6

55°22.125′

11°3.286′

6

55°22.426′

11°3.522′

6

55°22.771′

11°3.846′

6

55°23.116′

11°4.313′

6

55°22.56′

11°5.372′

7

55°20.632′

11°6.389′

7

55°20.646′

11°6.342′

7

55°20.638′

11°6.342′

7

55°20.616′

11°6.469′

7

55°20.514′

11°6.85′

7

55°20.61′

11°6.83′

7

55°20.627′

11°6.794′

7

55°20.613′

11°6.506′

7

55°20.682′

11°6.403′

7

55°20.525′

11°6.027′

7

55°20.225′

11°5.564′

7

55°20.103′

11°5.659′

7

55°20.028′

11°5.906′

7

55°20.223′

11°6.516′

7

55°20.682′

11°6.403′

7

55°20.68′

11°6.641′

7

55°20.651′

11°6.771′

7

55°20.633′

11°6.767′

7

55°20.62′

11°6.51′

7

55°20.336′

11°5.695′

7

55°20.635′

11°6.49′

7

55°20.639′

11°6.446′

7

55°20.63′

11°6.436′

7

55°20.647′

11°6.362′

8

55°21.056′

10°56.562′

8

55°21.92′

10°59.68′

8

55°22.028′

10°59.909′

8

55°22.219′

11°0.087′

8

55°20.379′

10°58.507′

8

55°20.421′

10°58.837′

8

55°20.49′

10°59.106′

8

55°20.537′

10°59.268′

8

55°20.506′

10°59.374′

8

55°20.444′

10°59.385′

8

55°20.72′

11°0.843′

8

55°20.951′

11°1.385′

8

55°21.374′

11°1.777′

8

55°22.182′

11°2.048′

8

55°22.637′

11°1.948′

8

55°22.807′

11°1.442′

8

55°22.535′

11°0.65′

8

55°22.219′

11°0.087′

8

55°19.712′

10°59.605′

8

55°20.707′

10°55.772′

8

55°20.044′

10°55.351′

8

55°19.074′

10°55.587′

8

55°19.01′

10°55.724′

8

55°18.926′

10°57.284′

8

55°18.978′

10°59.081′

8

55°20.044′

10°59.317′

8

55°19.963′

10°59.031′

8

55°19.878′

10°58.604′

8

55°19.765′

10°58.204′

8

55°19.669′

10°57.572′

8

55°19.673′

10°57.297′

8

55°19.475′

10°56.801′

8

55°19.53′

10°56.681′

8

55°19.683′

10°57.012′

8

55°19.784′

10°57.181′

8

55°19.882′

10°57.508′

8

55°20.129′

10°57.805′

8

55°20.382′

10°58.341′

10

55°19.539′

11°7.846′

10

55°19.464′

11°8.143′

10

55°19.348′

11°8.54′

10

55°19.237′

11°8.9′

10

55°19.249′

11°8.982′

10

55°19.134′

11°9.283′

10

55°19.063′

11°9.396′

10

55°18.886′

11°9.591′

10

55°18.843′

11°9.67′

10

55°18.724′

11°9.841′

10

55°17.958′

11°8.211′

10

55°17.881′

11°8.862′

10

55°17.714′

11°9.281′

10

55°17.648′

11°9.861′

10

55°17.477′

11°10.315′

10

55°17.239′

11°10.827′

10

55°17.114′

11°11.133′

10

55°16.854′

11°11.197′

10

55°16.766′

11°11.324′

10

55°16.53′

11°11.452′

10

55°16.095′

11°12.308′

10

55°16.08′

11°12.453′

10

55°16.169′

11°12.654′

10

55°16.161′

11°12.723′

10

55°16.033′

11°12.904′

10

55°16.007′

11°13.144′

10

55°16.543′

11°13.644′

10

55°16.902′

11°13.73′

10

55°17.096′

11°13.51′

10

55°17.076′

11°13.064′

10

55°17.545′

11°13.235′

10

55°17.587′

11°13.017′

10

55°17.673′

11°12.6′

10

55°17.845′

11°12.322′

10

55°17.929′

11°12.155′

10

55°18.036′

11°11.762′

10

55°18.08′

11°11.607′

10

55°18.129′

11°11.477′

10

55°18.265′

11°11.005′

10

55°18.326′

11°10.851′

10

55°18.315′

11°10.591′

10

55°18.361′

11°10.416′

10

55°18.527′

11°10.156′

10

55°18.616′

11°10.002′

10

55°17.988′

11°11.987′

10

55°19.539′

11°7.846′

10

55°19.847′

11°6.941′

10

55°19.653′

11°5.987′

10

55°19.486′

11°5.827′

10

55°19.338′

11°5.889′

10

55°19.032′

11°6.271′

10

55°18.7′

11°6.298′

10

55°18.633′

11°6.171′

10

55°18.155′

11°6.263′

10

55°18.056′

11°6.409′

10

55°17.965′

11°6.661′

10

55°17.843′

11°6.743′

10

55°17.755′

11°6.86′

10

55°17.682′

11°7.066′

10

55°17.682′

11°7.356′

10

55°17.736′

11°7.553′

10

55°17.835′

11°7.591′

10

55°17.937′

11°7.587′

12

55°13.037′

10°54.564′

12

55°13.099′

10°54.201′

12

55°12.975′

10°53.846′

12

55°12.738′

10°53.308′

12

55°12.528′

10°54.474′

12

55°12.431′

10°52.92′

12

55°12.291′

10°52.964′

12

55°12.204′

10°53.563′

12

55°13.099′

10°54.201′

12

55°12.27′

10°54.034′

12

55°12.934′

10°54.608′

13

55°12.001′

10°52.671′

13

55°11.988′

10°54.097′

13

55°11.946′

10°54.239′

13

55°11.675′

10°54.439′

13

55°11.172′

10°54.336′

13

55°11.088′

10°54.182′

13

55°11.241′

10°53.372′

13

55°11.541′

10°53.384′

13

55°11.584′

10°52.825′

13

55°11.107′

10°52.819′

13

55°10.944′

10°53.173′

13

55°10.431′

10°53.477′

13

55°10.324′

10°53.338′

13

55°10.304′

10°52.808′

13

55°10.069′

10°52.688′

13

55°9.994′

10°52.053′

13

55°10.484′

10°51.781′

13

55°10.689′

10°51.872′

13

55°11.711′

10°51.901′

13

55°12.001′

10°52.671′

13

55°9.919′

10°52.511′

14

55°8.442′

10°53.135′

14

55°7.312′

10°53.026′

14

55°7.339′

10°52.24′

14

55°6.665′

10°52.011′

14

55°6.458′

10°51.873′

14

55°6.425′

10°51.644′

14

55°6.49′

10°51.431′

14

55°7.913′

10°51.552′

14

55°8.542′

10°51.629′

14

55°8.762′

10°51.987′

14

55°8.754′

10°52.343′

14

55°8.442′

10°53.135′

15

55°23.281′

10°45.868′

15

55°23.438′

10°46.899′

15

55°22.436′

10°48.264′

15

55°21.686′

10°48.96′

15

55°21.508′

10°50.307′

15

55°20.441′

10°51.066′

15

55°20.104′

10°51.73′

15

55°19.095′

10°52.473′

15

55°18.718′

10°52.328′

15

55°18.642′

10°51.7′

15

55°18.91′

10°51.124′

15

55°19.513′

10°50.867′

15

55°19.65′

10°49.615′

15

55°19.861′

10°48.606′

15

55°20.471′

10°48.321′

15

55°21.046′

10°47.795′

15

55°21.568′

10°47.536′

15

55°22.25′

10°46.695′

15

55°22.534′

10°46.353′

15

55°22.816′

10°46.344′

15

55°22.948′

10°46.253′

15

55°23.281′

10°45.868′

16

55°17.047′

10°49.155′

16

55°16.79′

10°48.307′

16

55°15.961′

10°50.277′

16

55°15.729′

10°50.6′

16

55°15.396′

10°50.281′

16

55°15.076′

10°49.59′

16

55°14.69′

10°49.923′

16

55°14.26′

10°49.912′

16

55°13.484′

10°49.512′

16

55°13.171′

10°49.238′

16

55°13.008′

10°48.759′

16

55°13.052′

10°48.589′

16

55°13.187′

10°48.565′

16

55°13.412′

10°48.691′

16

55°13.514′

10°48.719′

16

55°13.598′

10°48.78′

16

55°13.696′

10°48.876′

16

55°13.756′

10°48.89′

16

55°13.844′

10°48.866′

16

55°13.876′

10°48.941′

16

55°14.054′

10°48.763′

16

55°14.243′

10°48.657′

16

55°14.308′

10°48.555′

16

55°14.365′

10°48.506′

16

55°14.61′

10°48.945′

16

55°15.371′

10°49.001′

16

55°15.408′

10°48.532′

16

55°15.772′

10°47.882′

16

55°16.2′

10°47.656′

16

55°16.614′

10°47.216′

16

55°16.75′

10°47.263′

16

55°17.035′

10°47.428′

16

55°17.137′

10°47.465′

16

55°17.217′

10°47.533′

16

55°17.277′

10°47.53′

16

55°17.317′

10°47.474′

16

55°17.563′

10°47.673′

16

55°17.654′

10°48.554′

16

55°17.615′

10°49.147′

16

55°17.27′

10°49.375′

16

55°17.047′

10°49.155′

17

55°15.901′

10°53.294′

17

55°15.897′

10°53.739′

17

55°16.516′

10°54.748′

17

55°17.165′

10°55.712′

17

55°17.195′

10°56.657′

17

55°17.043′

10°57.42′

17

55°16.717′

10°57.427′

17

55°16.223′

10°56.627′

17

55°15.216′

10°55.738′

17

55°14.488′

10°55.598′

17

55°14.255′

10°55.435′

17

55°13.955′

10°54.872′

17

55°14.014′

10°54.435′

17

55°14.277′

10°54.294′

17

55°14.315′

10°53.183′

17

55°14.404′

10°52.716′

17

55°15.081′

10°52.435′

17

55°15.504′

10°52.472′

17

55°15.901′

10°53.294′

18

55°19.153′

11°1.41′

18

55°19.153′

11°1.405′

18

55°18.706′

11°1.361′

18

55°18.556′

11°1.38′

18

55°18.54′

11°1.382′

18

55°18.407′

10°59.519′

18

55°18.083′

10°58.811′

18

55°17.231′

10°57.913′

18

55°17.31′

10°56.894′

18

55°17.792′

10°55.498′

18

55°17.345′

10°55.539′

18

55°17.204′

10°55.094′

18

55°16.45′

10°54.649′

18

55°16.272′

10°54.307′

18

55°16.034′

10°53.54′

18

55°16.043′

10°53.107′

18

55°16.312′

10°52.573′

18

55°16.321′

10°51.505′

18

55°16.48′

10°50.971′

18

55°16.719′

10°50.963′

18

55°17.598′

10°51.706′

18

55°17.712′

10°51.637′

18

55°17.756′

10°51.339′

18

55°18.016′

10°51.184′

18

55°17.996′

10°50.625′

18

55°18.057′

10°50.283′

18

55°18.209′

10°49.881′

18

55°18.337′

10°49.638′

18

55°18.446′

10°49.432′

18

55°18.71′

10°49.284′

18

55°19.429′

10°49.555′

18

55°19.456′

10°49.88′

18

55°18.953′

10°50.561′

18

55°18.626′

10°50.886′

18

55°18.339′

10°53.146′

18

55°18.587′

10°53.85′

18

55°19.2′

10°54.345′

18

55°19.368′

10°54.926′

18

55°19.129′

10°55.437′

18

55°18.633′

10°55.848′

18

55°18.749′

10°58.729′

18

55°18.67′

10°59.198′

18

55°19.262′

11°0.072′

18

55°20.109′

11°0.134′

18

55°20.163′

11°0.469′

18

55°19.793′

11°1.058′

18

55°19.185′

11°1.404′

18

55°19.153′

11°1.41′

19

55°12.521′

10°48.713′

19

55°12.66′

10°48.627′

19

55°12.612′

10°49.461′

19

55°12.028′

10°49.661′

19

55°11.588′

10°49.552′

19

55°11.513′

10°49.361′

19

55°11.598′

10°49.005′

19

55°11.744′

10°48.931′

19

55°12.172′

10°48.956′

19

55°12.25′

10°48.747′

19

55°12.322′

10°48.752′

19

55°12.398′

10°48.755′

19

55°12.464′

10°48.707′

19

55°12.509′

10°48.678′

19

55°12.521′

10°48.713′

21

55°11.213′

10°49.51′

21

55°11.138′

10°50.719′

21

55°10.916′

10°51.079′

21

55°10.626′

10°51.187′

21

55°9.675′

10°50.936′

21

55°9.479′

10°50.754′

21

55°9.476′

10°49.829′

21

55°10.234′

10°48.014′

21

55°10.256′

10°48.051′

21

55°11.213′

10°49.51′

21

55°11.177′

10°49.151′

21

55°10.847′

10°48.427′

21

55°10.816′

10°48.379′

21

55°10.719′

10°48.362′

21

55°10.669′

10°48.285′

21

55°10.475′

10°48.162′

21

55°10.339′

10°48.111′

22

55°14.799′

11°10.2′

22

55°15.844′

11°10.527′

22

55°15.044′

11°10.252′

22

55°16.2′

11°8.367′

22

55°16.768′

11°8.485′

22

55°15.204′

11°10.346′

22

55°14.917′

11°10.106′

22

55°14.446′

11°8.476′

22

55°16.484′

11°8.142′

22

55°15.684′

11°8.295′

22

55°13.227′

11°9.632′

22

55°13.149′

11°9.334′

22

55°13.702′

11°8.196′

22

55°16.768′

11°8.485′

22

55°16.551′

11°9.587′

23

55°14.471′

11°6.497′

23

55°15.696′

11°6.903′

23

55°15.987′

11°6.678′

23

55°15.927′

11°6.109′

23

55°15.683′

11°5.663′

23

55°14.974′

11°5.842′

23

55°14.502′

11°6.306′

23

55°14.49′

11°6.317′

23

55°14.49′

11°6.317′

23

55°15.907′

11°5.482′

23

55°15.162′

11°7.045′

23

55°15.36′

11°6.988′

23

55°15.052′

11°6.967′

23

55°15.008′

11°6.705′

23

55°14.73′

11°6.849′

24

55°16.004′

11°7.717′

24

55°15.922′

11°7.401′

24

55°15.963′

11°7.048′

24

55°16.19′

11°6.895′

24

55°16.578′

11°6.822′

24

55°16.601′

11°7.41′

24

55°16.578′

11°6.822′

24

55°16.422′

11°7.753′

24

55°16.19′

11°7.898′

25

55°17.387′

11°7.5′

25

55°17.225′

11°6.722′

25

55°16.608′

11°6.803′

25

55°17.108′

11°7.79′

25

55°17.225′

11°6.722′

25

55°17.232′

11°7.807′

25

55°16.67′

11°7.181′

25

55°16.779′

11°6.532′

26

55°11.208′

11°8.312′

26

55°11.336′

11°8.546′

26

55°11.466′

11°8.478′

26

55°11.584′

11°8.192′

26

55°11.594′

11°8.074′

26

55°11.545′

11°7.839′

26

55°11.336′

11°7.839′

26

55°11.545′

11°7.839′

27

55°12.832′

11°8.739′

27

55°12.918′

11°8.519′

27

55°12.522′

11°9.001′

27

55°12.818′

11°8.16′

27

55°12.907′

11°8.258′

27

55°12.918′

11°8.519′

27

55°12.45′

11°8.991′

27

55°12.371′

11°8.858′

27

55°12.351′

11°8.707′

27

55°12.388′

11°8.532′

27

55°12.523′

11°8.438′

27

55°12.707′

11°8.117′

27

55°12.74′

11°8.871′

28

55°13.515′

11°6.869′

28

55°13.519′

11°6.868′

28

55°14.309′

11°6.652′

28

55°14.311′

11°6.651′

28

55°14.276′

11°6.793′

28

55°14.06′

11°7.176′

28

55°13.781′

11°7.32′

28

55°13.623′

11°7.281′

28

55°13.52′

11°7.074′

28

55°13.515′

11°6.869′

29

55°11.712′

11°2.469′

29

55°11.707′

11°2.916′

29

55°12.211′

11°2.56′

29

55°12.756′

11°2.064′

29

55°13.506′

11°2.685′

29

55°14.132′

11°4.408′

29

55°14.132′

11°4.408′

29

55°14.174′

11°5.053′

29

55°14.119′

11°5.172′

29

55°13.845′

11°5.486′

29

55°13.238′

11°5.52′

29

55°12.863′

11°5.161′

29

55°12.681′

11°5.349′

29

55°12.439′

11°5.275′

29

55°12.283′

11°4.904′

29

55°12.123′

11°4.836′

29

55°12.079′

11°4.703′

29

55°11.665′

11°2.827′

29

55°11.634′

11°2.708′

30

55°10.661′

11°3.627′

30

55°11.822′

11°6.151′

30

55°11.741′

11°5.371′

30

55°11.501′

11°4.037′

30

55°11.374′

11°3.746′

30

55°10.86′

11°3.558′

30

55°12.075′

11°6.32′

30

55°10.628′

11°3.878′

30

55°11.079′

11°5.423′

30

55°10.893′

11°5.851′

30

55°10.889′

11°6.753′

30

55°11.513′

11°7.505′

30

55°11.574′

11°7.507′

30

55°11.574′

11°7.507′

30

55°11.81′

11°7.802′

30

55°12.075′

11°6.32′

30

55°13.387′

11°6.859′

30

55°13.397′

11°6.863′

30

55°13.366′

11°7.055′

30

55°13.219′

11°7.528′

30

55°12.743′

11°8.047′

30

55°11.882′

11°7.928′

33

55°10.52′

11°0.624′

33

55°9.891′

10°56.303′

33

55°9.835′

10°56.615′

33

55°9.651′

10°56.891′

33

55°9.493′

10°57.265′

33

55°9.355′

10°57.346′

33

55°9.383′

10°59.387′

33

55°9.419′

10°59.402′

33

55°9.509′

10°59.432′

33

55°9.761′

10°59.518′

33

55°10.084′

10°59.832′

33

55°10.301′

11°0.194′

33

55°10.35′

11°0.271′

33

55°10.566′

11°0.25′

33

55°10.675′

11°0.948′

33

55°10.885′

10°55.558′

33

55°11.174′

10°55.765′

33

55°9.807′

10°56.235′

33

55°12.186′

10°58.317′

33

55°12.329′

10°59.308′

33

55°11.837′

11°0.701′

33

55°11.229′

11°1.175′

33

55°10.675′

11°0.948′

33

55°11.904′

10°57.704′

34

55°9.411′

11°3.202′

34

55°9.411′

11°2.46′

34

55°9.676′

11°2.082′

34

55°9.383′

11°1.07′

34

55°9.39′

10°59.871′

34

55°9.991′

11°3.159′

34

55°9.866′

11°0.298′

34

55°10.451′

11°1.635′

34

55°10.501′

11°2.061′

34

55°10.276′

11°2.795′

34

55°9.39′

10°59.871′

34

55°9.587′

11°3.423′

34

55°9.515′

10°59.983′

35

55°20.698′

11°5.781′

35

55°20.501′

11°5.489′

35

55°19.429′

11°4.654′

35

55°18.993′

11°4.615′

35

55°18.847′

11°4.228′

35

55°18.904′

11°3.106′

35

55°18.823′

11°3.041′

35

55°20.109′

11°3.973′

35

55°18.823′

11°3.041′

35

55°18.872′

11°2.921′

35

55°19.173′

11°2.188′

35

55°19.162′

11°1.756′

35

55°19.195′

11°1.75′

35

55°19.674′

11°1.496′

35

55°19.793′

11°1.681′

35

55°20.048′

11°1.664′

35

55°20.365′

11°1.713′

35

55°20.817′

11°1.873′

35

55°21.281′

11°2.069′

35

55°21.423′

11°3.756′

35

55°21.639′

11°5.288′

35

55°21.429′

11°6.001′

35

55°21.349′

11°5.918′

35

55°21.119′

11°5.624′

35

55°21.084′

11°5.633′

35

55°21.04′

11°5.628′

35

55°20.991′

11°5.667′

35

55°20.964′

11°5.667′

35

55°20.903′

11°5.631′

35

55°20.814′

11°5.537′

35

55°20.796′

11°5.613′

35

55°20.758′

11°5.667′

35

55°20.736′

11°5.715′

35

55°20.705′

11°5.766′

Område 10: Livsmiljö nr 173, Natura 2000-område nr 197 (EU-kod: DK00VA254) Flensborg Fjord, Bredgrund og farvandet omkring Als

| Punkt | Latitud N | Longitud E |
| --- | --- | --- |
| 2 | 54°53.509′ | 9°46.189′ |
| 2 | 54°53.686′ | 9°45.822′ |
| 2 | 54°54.227′ | 9°46.743′ |
| 2 | 54°54.056′ | 9°47.246′ |
| 2 | 54°53.788′ | 9°47.19′ |
| 2 | 54°53.647′ | 9°47.665′ |
| 2 | 54°53.175′ | 9°47.547′ |
| 2 | 54°53.239′ | 9°47.288′ |
| 2 | 54°53.509′ | 9°46.189′ |
| 3 | 54°53.037′ | 9°44.738′ |
| 3 | 54°53.034′ | 9°45.098′ |
| 3 | 54°52.581′ | 9°45.493′ |
| 3 | 54°52.313′ | 9°45.144′ |
| 3 | 54°52.304′ | 9°44.662′ |
| 3 | 54°52.405′ | 9°44.49′ |
| 3 | 54°52.551′ | 9°44.514′ |
| 3 | 54°52.701′ | 9°44.481′ |
| 3 | 54°52.814′ | 9°44.46′ |
| 3 | 54°53.037′ | 9°44.738′ |
| 4 | 54°52.09′ | 9°44.886′ |
| 4 | 54°52.164′ | 9°45.97′ |
| 4 | 54°51.927′ | 9°46.449′ |
| 4 | 54°51.774′ | 9°46.719′ |
| 4 | 54°51.576′ | 9°47.24′ |
| 4 | 54°51.49′ | 9°47.397′ |
| 4 | 54°51.374′ | 9°47.565′ |
| 4 | 54°51.319′ | 9°47.574′ |
| 4 | 54°51.201′ | 9°47.734′ |
| 4 | 54°51.167′ | 9°47.772′ |
| 4 | 54°51.161′ | 9°47.917′ |
| 4 | 54°51.148′ | 9°47.979′ |
| 4 | 54°51.117′ | 9°48.044′ |
| 4 | 54°51.086′ | 9°48.079′ |
| 4 | 54°50.948′ | 9°48.13′ |
| 4 | 54°50.939′ | 9°48.149′ |
| 4 | 54°50.918′ | 9°48.175′ |
| 4 | 54°50.899′ | 9°48.193′ |
| 4 | 54°50.665′ | 9°48.391′ |
| 4 | 54°50.612′ | 9°48.374′ |
| 4 | 54°50.572′ | 9°48.345′ |
| 4 | 54°50.541′ | 9°48.294′ |
| 4 | 54°50.525′ | 9°48.24′ |
| 4 | 54°50.5′ | 9°48.096′ |
| 4 | 54°50.498′ | 9°48.028′ |
| 4 | 54°50.436′ | 9°47.909′ |
| 4 | 54°50.351′ | 9°47.861′ |
| 4 | 54°50.318′ | 9°47.83′ |
| 4 | 54°50.254′ | 9°47.679′ |
| 4 | 54°50.242′ | 9°47.609′ |
| 4 | 54°50.24′ | 9°47.551′ |
| 4 | 54°50.22′ | 9°47.443′ |
| 4 | 54°50.217′ | 9°47.377′ |
| 4 | 54°50.24′ | 9°47.234′ |
| 4 | 54°50.252′ | 9°46.969′ |
| 4 | 54°50.147′ | 9°46.907′ |
| 4 | 54°50.04′ | 9°45.967′ |
| 4 | 54°50.07′ | 9°46.089′ |
| 4 | 54°50.099′ | 9°46.164′ |
| 4 | 54°50.13′ | 9°46.21′ |
| 4 | 54°50.107′ | 9°46.381′ |
| 4 | 54°50.073′ | 9°46.522′ |
| 4 | 54°50.067′ | 9°46.599′ |
| 4 | 54°50.091′ | 9°46.783′ |
| 4 | 54°50.106′ | 9°46.841′ |
| 4 | 54°50.809′ | 9°45.451′ |
| 4 | 54°52.09′ | 9°44.886′ |
| 4 | 54°51.914′ | 9°44.953′ |
| 4 | 54°51.734′ | 9°45.508′ |
| 4 | 54°51.178′ | 9°45.611′ |
| 4 | 54°51.02′ | 9°45.725′ |
| 4 | 54°50.937′ | 9°45.662′ |
| 4 | 54°50.384′ | 9°45.183′ |
| 4 | 54°50.22′ | 9°44.71′ |
| 4 | 54°50.184′ | 9°44.392′ |
| 4 | 54°50.116′ | 9°44.377′ |
| 4 | 54°50.005′ | 9°44.45′ |
| 4 | 54°49.964′ | 9°44.515′ |
| 4 | 54°49.94′ | 9°44.607′ |
| 4 | 54°49.878′ | 9°44.654′ |
| 4 | 54°49.846′ | 9°44.705′ |
| 4 | 54°49.83′ | 9°44.805′ |
| 4 | 54°49.822′ | 9°44.904′ |
| 4 | 54°49.825′ | 9°45.043′ |
| 4 | 54°49.852′ | 9°45.167′ |
| 4 | 54°49.865′ | 9°45.205′ |
| 4 | 54°49.871′ | 9°45.252′ |
| 4 | 54°49.892′ | 9°45.332′ |
| 4 | 54°49.934′ | 9°45.38′ |
| 4 | 54°49.961′ | 9°45.44′ |
| 4 | 54°49.964′ | 9°45.496′ |
| 4 | 54°50.005′ | 9°45.698′ |
| 4 | 54°50.044′ | 9°45.778′ |
| 4 | 54°50.033′ | 9°45.902′ |
| 5 | 54°50.845′ | 9°52.297′ |
| 5 | 54°50.789′ | 9°52.249′ |
| 5 | 54°50.763′ | 9°52.206′ |
| 5 | 54°50.688′ | 9°51.99′ |
| 5 | 54°50.617′ | 9°51.601′ |
| 5 | 54°50.586′ | 9°51.244′ |
| 5 | 54°50.584′ | 9°51.162′ |
| 5 | 54°50.605′ | 9°51.077′ |
| 5 | 54°50.393′ | 9°49.586′ |
| 5 | 54°50.428′ | 9°49.548′ |
| 5 | 54°50.46′ | 9°49.534′ |
| 5 | 54°50.526′ | 9°49.535′ |
| 5 | 54°51.514′ | 9°52.659′ |
| 5 | 54°50.579′ | 9°49.494′ |
| 5 | 54°50.641′ | 9°49.416′ |
| 5 | 54°50.691′ | 9°49.392′ |
| 5 | 54°50.747′ | 9°49.373′ |
| 5 | 54°50.79′ | 9°49.384′ |
| 5 | 54°50.872′ | 9°49.45′ |
| 5 | 54°51.007′ | 9°49.483′ |
| 5 | 54°51.087′ | 9°49.459′ |
| 5 | 54°51.131′ | 9°49.47′ |
| 5 | 54°51.444′ | 9°49.704′ |
| 5 | 54°50.934′ | 9°52.32′ |
| 5 | 54°51.04′ | 9°53.093′ |
| 5 | 54°51.025′ | 9°52.244′ |
| 5 | 54°51.032′ | 9°52.311′ |
| 5 | 54°51.062′ | 9°52.402′ |
| 5 | 54°51.005′ | 9°52.497′ |
| 5 | 54°50.894′ | 9°52.324′ |
| 5 | 54°50.989′ | 9°52.601′ |
| 5 | 54°51.013′ | 9°52.736′ |
| 5 | 54°51.014′ | 9°52.844′ |
| 5 | 54°51.046′ | 9°52.971′ |
| 5 | 54°50.657′ | 9°50.869′ |
| 5 | 54°51.035′ | 9°53.181′ |
| 5 | 54°51.029′ | 9°53.316′ |
| 5 | 54°50.967′ | 9°53.368′ |
| 5 | 54°50.922′ | 9°53.438′ |
| 5 | 54°50.905′ | 9°53.538′ |
| 5 | 54°50.908′ | 9°53.676′ |
| 5 | 54°50.941′ | 9°53.838′ |
| 5 | 54°51.073′ | 9°54.04′ |
| 5 | 54°51.25′ | 9°54.301′ |
| 5 | 54°51.306′ | 9°54.332′ |
| 5 | 54°51.437′ | 9°54.369′ |
| 5 | 54°51.514′ | 9°54.368′ |
| 5 | 54°51.587′ | 9°54.283′ |
| 5 | 54°51.836′ | 9°53.012′ |
| 5 | 54°51.504′ | 9°52.282′ |
| 5 | 54°51.685′ | 9°51.909′ |
| 5 | 54°51.717′ | 9°51.767′ |
| 5 | 54°51.723′ | 9°51.672′ |
| 5 | 54°51.706′ | 9°51.266′ |
| 5 | 54°51.706′ | 9°51.022′ |
| 5 | 54°51.78′ | 9°50.774′ |
| 5 | 54°51.785′ | 9°50.697′ |
| 5 | 54°51.701′ | 9°50.123′ |
| 5 | 54°51.444′ | 9°49.704′ |
| 5 | 54°50.635′ | 9°50.794′ |
| 5 | 54°50.595′ | 9°50.791′ |
| 5 | 54°50.529′ | 9°50.837′ |
| 5 | 54°50.476′ | 9°50.852′ |
| 5 | 54°50.419′ | 9°50.825′ |
| 5 | 54°50.389′ | 9°50.781′ |
| 5 | 54°50.655′ | 9°50.993′ |
| 5 | 54°50.36′ | 9°50.71′ |
| 5 | 54°50.287′ | 9°50.123′ |
| 5 | 54°50.257′ | 9°49.953′ |
| 5 | 54°50.256′ | 9°49.87′ |
| 5 | 54°50.284′ | 9°49.791′ |
| 5 | 54°50.344′ | 9°49.677′ |
| 6 | 54°52.192′ | 9°52.057′ |
| 6 | 54°52.385′ | 9°51.526′ |
| 6 | 54°52.418′ | 9°51.25′ |
| 6 | 54°52.605′ | 9°51.175′ |
| 6 | 54°52.831′ | 9°51.596′ |
| 6 | 54°52.771′ | 9°51.344′ |
| 6 | 54°52.831′ | 9°52.061′ |
| 6 | 54°52.781′ | 9°52.12′ |
| 6 | 54°52.633′ | 9°52.041′ |
| 6 | 54°52.574′ | 9°52.131′ |
| 6 | 54°52.531′ | 9°52.233′ |
| 6 | 54°52.473′ | 9°52.344′ |
| 6 | 54°52.458′ | 9°52.374′ |
| 6 | 54°52.4′ | 9°52.49′ |
| 6 | 54°52.351′ | 9°52.422′ |
| 6 | 54°52.831′ | 9°51.596′ |
| 7 | 54°49.116′ | 9°59.562′ |
| 7 | 54°49.249′ | 10°0.171′ |
| 7 | 54°48.776′ | 10°1.256′ |
| 7 | 54°48.341′ | 10°0.994′ |
| 7 | 54°48.233′ | 10°0.716′ |
| 7 | 54°48.374′ | 10°0.189′ |
| 7 | 54°48.326′ | 9°59.517′ |
| 7 | 54°48.492′ | 9°59.239′ |
| 7 | 54°49.116′ | 9°59.562′ |
| 8 | 54°49.795′ | 10°2.926′ |
| 8 | 54°50.228′ | 10°1.616′ |
| 8 | 54°50.578′ | 10°1.454′ |
| 8 | 54°50.739′ | 10°2.384′ |
| 8 | 54°50.739′ | 10°2.384′ |
| 8 | 54°50.732′ | 10°2.688′ |
| 8 | 54°50.698′ | 10°2.829′ |
| 8 | 54°50.726′ | 10°2.92′ |
| 8 | 54°50.737′ | 10°3.069′ |
| 8 | 54°50.735′ | 10°3.119′ |
| 8 | 54°50.728′ | 10°3.159′ |
| 8 | 54°50.718′ | 10°3.191′ |
| 8 | 54°50.621′ | 10°3.418′ |
| 8 | 54°50.509′ | 10°3.489′ |
| 8 | 54°50.374′ | 10°4.141′ |
| 8 | 54°50.263′ | 10°4.464′ |
| 8 | 54°49.533′ | 10°4.343′ |
| 8 | 54°49.779′ | 10°5.347′ |
| 8 | 54°49.611′ | 10°5.838′ |
| 8 | 54°48.625′ | 10°5.639′ |
| 8 | 54°47.05′ | 10°5.375′ |
| 8 | 54°46.423′ | 10°4.986′ |
| 8 | 54°46.235′ | 10°4.119′ |
| 8 | 54°47.75′ | 10°3.306′ |
| 8 | 54°48.324′ | 10°3.243′ |
| 8 | 54°49.298′ | 10°3.069′ |
| 9 | 54°52.544′ | 10°5.93′ |
| 9 | 54°52.37′ | 10°6.044′ |
| 9 | 54°52.276′ | 10°5.981′ |
| 9 | 54°52.209′ | 10°5.668′ |
| 9 | 54°52.018′ | 10°5.799′ |
| 9 | 54°51.298′ | 10°6.441′ |
| 9 | 54°50.892′ | 10°6.316′ |
| 9 | 54°53.11′ | 10°4.169′ |
| 9 | 54°53.11′ | 10°4.169′ |
| 9 | 54°53.021′ | 10°4.203′ |
| 9 | 54°52.869′ | 10°4.209′ |
| 9 | 54°52.754′ | 10°4.272′ |
| 9 | 54°52.639′ | 10°4.306′ |
| 9 | 54°52.478′ | 10°4.046′ |
| 9 | 54°50.684′ | 10°5.541′ |
| 9 | 54°52.404′ | 10°3.875′ |
| 9 | 54°52.457′ | 10°2.816′ |
| 9 | 54°52.5′ | 10°2.223′ |
| 9 | 54°52.473′ | 10°1.892′ |
| 9 | 54°53.22′ | 10°4.134′ |
| 9 | 54°52.302′ | 10°1.138′ |
| 9 | 54°52.091′ | 10°1.159′ |
| 9 | 54°51.775′ | 10°2.023′ |
| 9 | 54°51.808′ | 10°2.257′ |
| 9 | 54°51.686′ | 10°2.487′ |
| 9 | 54°51.606′ | 10°2.445′ |
| 9 | 54°51.531′ | 10°2.457′ |
| 9 | 54°51.461′ | 10°2.309′ |
| 9 | 54°51.233′ | 10°1.892′ |
| 9 | 54°51.146′ | 10°1.847′ |
| 9 | 54°51.08′ | 10°1.889′ |
| 9 | 54°51.024′ | 10°2.022′ |
| 9 | 54°50.978′ | 10°2.192′ |
| 9 | 54°50.935′ | 10°2.372′ |
| 9 | 54°50.899′ | 10°2.613′ |
| 9 | 54°50.861′ | 10°2.786′ |
| 9 | 54°50.862′ | 10°2.989′ |
| 9 | 54°50.941′ | 10°3.225′ |
| 9 | 54°50.87′ | 10°3.465′ |
| 9 | 54°50.869′ | 10°3.699′ |
| 9 | 54°50.834′ | 10°3.776′ |
| 9 | 54°50.77′ | 10°3.821′ |
| 9 | 54°50.712′ | 10°3.916′ |
| 9 | 54°50.692′ | 10°3.999′ |
| 9 | 54°53.233′ | 10°4.607′ |
| 9 | 54°53.196′ | 10°4.721′ |
| 9 | 54°52.901′ | 10°4.936′ |
| 9 | 54°52.939′ | 10°5.179′ |
| 9 | 54°52.923′ | 10°5.305′ |
| 9 | 54°52.821′ | 10°5.659′ |
| 9 | 54°52.635′ | 10°5.808′ |
| 9 | 54°52.6′ | 10°5.883′ |
| 10 | 54°55.306′ | 10°14.667′ |
| 10 | 54°55.217′ | 10°14.732′ |
| 10 | 54°55.14′ | 10°14.777′ |
| 10 | 54°55.089′ | 10°14.88′ |
| 10 | 54°54.692′ | 10°14.915′ |
| 10 | 54°54.739′ | 10°14.421′ |
| 10 | 54°55.758′ | 10°13.576′ |
| 10 | 54°55.263′ | 10°14.729′ |
| 10 | 54°55.818′ | 10°14.632′ |
| 10 | 54°55.758′ | 10°13.576′ |
| 10 | 54°55.643′ | 10°14.649′ |
| 10 | 54°55.577′ | 10°14.629′ |
| 10 | 54°55.48′ | 10°14.561′ |
| 10 | 54°55.428′ | 10°14.629′ |
| 10 | 54°55.342′ | 10°14.641′ |
| 11 | 54°59.867′ | 10°10.894′ |
| 11 | 54°58.931′ | 10°10.949′ |
| 11 | 54°59.498′ | 10°11.882′ |
| 11 | 55°0.436′ | 10°10.201′ |
| 11 | 55°0.592′ | 10°10.779′ |
| 11 | 55°0.436′ | 10°10.201′ |
| 12 | 55°1.129′ | 10°10.216′ |
| 12 | 55°0.773′ | 10°10.374′ |
| 12 | 55°0.577′ | 10°9.259′ |
| 12 | 55°0.846′ | 10°8.761′ |
| 12 | 55°0.95′ | 10°8.784′ |
| 12 | 55°1.389′ | 10°8.149′ |
| 12 | 55°1.738′ | 10°8.665′ |
| 12 | 55°1.835′ | 10°8.986′ |
| 12 | 55°1.602′ | 10°9.315′ |
| 12 | 55°1.852′ | 10°10.252′ |
| 12 | 55°1.586′ | 10°10.865′ |
| 12 | 55°1.586′ | 10°10.865′ |
| 13 | 54°57.138′ | 10°1.498′ |
| 13 | 54°56.926′ | 10°1.595′ |
| 13 | 54°56.67′ | 10°1.883′ |
| 13 | 54°56.536′ | 10°2.003′ |
| 13 | 54°56.8′ | 10°2.747′ |
| 13 | 54°57.047′ | 10°2.535′ |
| 13 | 54°57.311′ | 10°2.159′ |
| 13 | 54°56.751′ | 10°1.792′ |
| 13 | 54°56.583′ | 10°2.572′ |
| 13 | 54°57.024′ | 10°1.573′ |
| 13 | 54°57.311′ | 10°2.159′ |
| 13 | 54°57.344′ | 10°1.985′ |
| 14 | 54°59.342′ | 9°59.98′ |
| 14 | 54°59.306′ | 9°59.73′ |
| 14 | 54°59.188′ | 9°59.647′ |
| 14 | 54°59.342′ | 9°59.98′ |
| 14 | 54°57.67′ | 10°1.436′ |
| 14 | 54°59.018′ | 9°59.858′ |
| 14 | 54°58.912′ | 9°59.993′ |
| 14 | 54°58.748′ | 10°0.122′ |
| 14 | 54°58.697′ | 10°0.19′ |
| 14 | 54°57.731′ | 10°0.913′ |
| 14 | 54°58.77′ | 10°1.091′ |
| 14 | 54°57.934′ | 10°0.78′ |
| 14 | 54°58.163′ | 10°0.584′ |
| 14 | 54°58.329′ | 10°0.464′ |
| 14 | 54°57.837′ | 10°1.797′ |
| 14 | 54°59.159′ | 9°59.713′ |
| 15 | 55°7.061′ | 9°58.268′ |
| 15 | 55°7.371′ | 9°58.186′ |
| 15 | 55°7.425′ | 9°57.391′ |
| 15 | 55°7.425′ | 9°57.391′ |
| 15 | 55°7.04′ | 9°57.371′ |
| 16 | 55°6.926′ | 9°56.402′ |
| 16 | 55°6.581′ | 9°56.535′ |
| 16 | 55°6.724′ | 9°55.371′ |
| 16 | 55°6.917′ | 9°55.374′ |
| 16 | 55°6.917′ | 9°55.374′ |
| 16 | 55°7.086′ | 9°55.828′ |
| 17 | 55°5.687′ | 9°52.437′ |
| 17 | 55°6.623′ | 9°54.685′ |
| 17 | 55°5.243′ | 9°54.787′ |
| 17 | 55°5.651′ | 9°56.322′ |
| 17 | 55°5.266′ | 9°55.606′ |
| 17 | 55°5.334′ | 9°54.238′ |
| 17 | 55°5.687′ | 9°52.437′ |
| 17 | 55°5.357′ | 9°53.259′ |
| 17 | 55°6.141′ | 9°56.307′ |
| 17 | 55°6.478′ | 9°55.548′ |
| 18 | 55°4.505′ | 9°52.71′ |
| 18 | 55°5.288′ | 9°54.25′ |
| 18 | 55°5.021′ | 9°54.969′ |
| 18 | 55°4.153′ | 9°53.836′ |
| 18 | 55°4.365′ | 9°52.05′ |
| 18 | 55°4.829′ | 9°51.488′ |
| 18 | 55°4.595′ | 9°51.553′ |
| 18 | 55°5.288′ | 9°54.25′ |
| 18 | 55°5.3′ | 9°52.485′ |
| 18 | 55°5.076′ | 9°51.644′ |
| 19 | 55°1.54′ | 9°55.631′ |
| 19 | 55°1.138′ | 9°54.303′ |
| 19 | 55°1.54′ | 9°55.631′ |
| 19 | 55°1.616′ | 9°54.495′ |
| 19 | 55°1.657′ | 9°53.627′ |
| 19 | 55°1.365′ | 9°53.469′ |
| 19 | 55°1.215′ | 9°53.886′ |
| 19 | 55°1.174′ | 9°54.05′ |
| 19 | 55°1.136′ | 9°54.77′ |
| 19 | 55°1.174′ | 9°55.102′ |
| 19 | 55°1.546′ | 9°53.513′ |
| 19 | 55°1.154′ | 9°55.437′ |
| 19 | 55°1.272′ | 9°55.766′ |
| 19 | 55°1.127′ | 9°54.513′ |
| 20 | 54°55.327′ | 10°2.909′ |
| 20 | 54°55.865′ | 10°2.968′ |
| 20 | 54°55.043′ | 10°4.181′ |
| 20 | 54°56.032′ | 10°3.14′ |
| 20 | 54°55.263′ | 10°4.343′ |
| 20 | 54°54.879′ | 10°3.415′ |
| 20 | 54°56.029′ | 10°3.434′ |
| 20 | 54°56.032′ | 10°3.14′ |
| 21 | 55°4.083′ | 9°48.621′ |
| 21 | 55°3.677′ | 9°49.439′ |
| 21 | 55°3.472′ | 9°50.486′ |
| 21 | 55°3.62′ | 9°50.547′ |
| 21 | 55°4.46′ | 9°49.517′ |
| 21 | 55°3.434′ | 9°49.936′ |
| 21 | 55°4.46′ | 9°49.517′ |
| 22 | 54°52.703′ | 9°37.962′ |
| 22 | 54°52.556′ | 9°38.113′ |
| 22 | 54°52.703′ | 9°37.962′ |
| 22 | 54°52.674′ | 9°37.675′ |
| 22 | 54°52.563′ | 9°37.608′ |
| 22 | 54°52.437′ | 9°37.66′ |
| 22 | 54°52.419′ | 9°37.969′ |
| 23 | 55°1.982′ | 9°53.721′ |
| 23 | 55°3.253′ | 9°51.284′ |
| 23 | 55°2.963′ | 9°51.067′ |
| 23 | 55°2.734′ | 9°51.219′ |
| 23 | 55°2.675′ | 9°51.294′ |
| 23 | 55°2.419′ | 9°51.517′ |
| 23 | 55°2.337′ | 9°51.79′ |
| 23 | 55°2.056′ | 9°52.057′ |
| 23 | 55°1.651′ | 9°52.695′ |
| 23 | 55°1.699′ | 9°53.646′ |
| 23 | 55°2.366′ | 9°53.366′ |
| 23 | 55°3.278′ | 9°52.154′ |
| 23 | 55°3.253′ | 9°51.284′ |
| 24 | 55°7.248′ | 10°1.614′ |
| 24 | 55°7.217′ | 10°1.481′ |
| 24 | 55°7.247′ | 10°1.341′ |
| 24 | 55°7.18′ | 10°1.006′ |
| 24 | 55°6.396′ | 10°1.726′ |
| 24 | 55°6.133′ | 10°2.688′ |
| 24 | 55°6.346′ | 10°3.264′ |
| 24 | 55°6.46′ | 10°3.326′ |
| 24 | 55°7.281′ | 10°1.685′ |
| 24 | 55°7.248′ | 10°1.614′ |
| 24 | 55°6.842′ | 10°2.743′ |
| 25 | 54°58.043′ | 10°11.492′ |
| 25 | 54°58.068′ | 10°11.479′ |
| 25 | 54°58.489′ | 10°11.412′ |
| 25 | 54°58.689′ | 10°11.455′ |
| 25 | 54°58.763′ | 10°11.491′ |
| 25 | 54°59.001′ | 10°11.714′ |
| 25 | 54°59.027′ | 10°12.099′ |
| 25 | 54°58.305′ | 10°12.475′ |
| 25 | 54°58.32′ | 10°12.336′ |
| 25 | 54°58.24′ | 10°12.261′ |
| 25 | 54°58.131′ | 10°12.25′ |
| 25 | 54°58.094′ | 10°12.264′ |
| 25 | 54°58.01′ | 10°12.268′ |
| 25 | 54°57.94′ | 10°12.311′ |
| 25 | 54°57.901′ | 10°12.35′ |
| 25 | 54°57.79′ | 10°12.371′ |
| 25 | 54°57.698′ | 10°12.471′ |
| 25 | 54°57.618′ | 10°12.585′ |
| 25 | 54°57.479′ | 10°12.689′ |
| 25 | 54°57.368′ | 10°12.942′ |
| 25 | 54°57.216′ | 10°13.195′ |
| 25 | 54°57.142′ | 10°13.323′ |
| 25 | 54°57.017′ | 10°13.555′ |
| 25 | 54°56.931′ | 10°13.616′ |
| 25 | 54°56.836′ | 10°13.829′ |
| 25 | 54°56.65′ | 10°14.154′ |
| 25 | 54°56.504′ | 10°14.357′ |
| 25 | 54°56.016′ | 10°14.196′ |
| 25 | 54°56.017′ | 10°13.938′ |
| 25 | 54°56.047′ | 10°13.818′ |
| 25 | 54°56.047′ | 10°13.728′ |
| 25 | 54°56.074′ | 10°13.63′ |
| 25 | 54°56.105′ | 10°13.588′ |
| 25 | 54°56.157′ | 10°13.548′ |
| 25 | 54°56.193′ | 10°13.538′ |
| 25 | 54°56.211′ | 10°13.491′ |
| 25 | 54°56.239′ | 10°13.439′ |
| 25 | 54°56.316′ | 10°13.38′ |
| 25 | 54°56.351′ | 10°13.235′ |
| 25 | 54°56.406′ | 10°13.156′ |
| 25 | 54°56.661′ | 10°13.088′ |
| 25 | 54°56.735′ | 10°13.174′ |
| 25 | 54°56.76′ | 10°13.272′ |
| 25 | 54°56.873′ | 10°13.244′ |
| 25 | 54°57.033′ | 10°13.114′ |
| 25 | 54°57.061′ | 10°13.077′ |
| 25 | 54°57.111′ | 10°12.976′ |
| 25 | 54°57.174′ | 10°12.908′ |
| 25 | 54°57.206′ | 10°12.819′ |
| 25 | 54°57.291′ | 10°12.683′ |
| 25 | 54°57.287′ | 10°12.589′ |
| 25 | 54°57.295′ | 10°12.529′ |
| 25 | 54°57.312′ | 10°12.476′ |
| 25 | 54°57.359′ | 10°12.384′ |
| 25 | 54°57.406′ | 10°12.321′ |
| 25 | 54°57.488′ | 10°12.204′ |
| 25 | 54°57.594′ | 10°12.116′ |
| 25 | 54°57.625′ | 10°12.083′ |
| 25 | 54°57.645′ | 10°12.069′ |
| 25 | 54°57.678′ | 10°12.02′ |
| 25 | 54°57.702′ | 10°11.997′ |
| 25 | 54°57.729′ | 10°11.947′ |
| 25 | 54°57.76′ | 10°11.905′ |
| 25 | 54°57.772′ | 10°11.893′ |
| 25 | 54°57.781′ | 10°11.867′ |
| 25 | 54°57.799′ | 10°11.834′ |
| 25 | 54°57.844′ | 10°11.769′ |
| 25 | 54°57.861′ | 10°11.748′ |
| 25 | 54°57.871′ | 10°11.738′ |
| 25 | 54°57.897′ | 10°11.718′ |
| 25 | 54°57.923′ | 10°11.655′ |
| 25 | 54°58.021′ | 10°11.512′ |
| 25 | 54°58.043′ | 10°11.492′ |
| 25 | 54°56.947′ | 10°13.256′ |
| 26 | 55°2.406′ | 9°55.459′ |
| 26 | 55°3.147′ | 9°53.862′ |
| 26 | 55°3.758′ | 9°54.315′ |
| 26 | 55°3.835′ | 9°55.545′ |
| 26 | 55°3.734′ | 9°55.911′ |
| 26 | 55°4.09′ | 9°56.653′ |
| 26 | 55°3.017′ | 9°58.579′ |
| 26 | 55°2.908′ | 9°59.105′ |
| 26 | 55°2.694′ | 9°59.185′ |
| 26 | 55°2.125′ | 10°0.197′ |
| 26 | 55°1.798′ | 10°0.078′ |
| 26 | 55°1.731′ | 9°59.062′ |
| 26 | 55°2.174′ | 9°58.022′ |
| 26 | 55°2.093′ | 9°57.502′ |
| 26 | 55°2.11′ | 9°56.562′ |
| 26 | 55°2.406′ | 9°55.459′ |
| 27 | 55°6.18′ | 10°3.938′ |
| 27 | 55°5.344′ | 10°4.361′ |
| 27 | 55°5.256′ | 10°4.302′ |
| 27 | 55°5.201′ | 10°4.182′ |
| 27 | 55°5.138′ | 10°4.192′ |
| 27 | 55°5.093′ | 10°4.24′ |
| 27 | 55°4.832′ | 10°4.315′ |
| 27 | 55°4.606′ | 10°4.339′ |
| 27 | 55°4.549′ | 10°4.435′ |
| 27 | 55°4.525′ | 10°4.62′ |
| 27 | 55°4.284′ | 10°4.335′ |
| 27 | 55°4.329′ | 10°3.358′ |
| 27 | 55°4.686′ | 10°3.222′ |
| 27 | 55°5.106′ | 10°3.562′ |
| 27 | 55°5.274′ | 10°2.929′ |
| 27 | 55°5.45′ | 10°2.804′ |
| 27 | 55°5.751′ | 10°2.814′ |
| 27 | 55°6.18′ | 10°3.938′ |
| 28 | 55°3.933′ | 10°5.745′ |
| 28 | 55°3.835′ | 10°7.238′ |
| 28 | 55°3.602′ | 10°7.282′ |
| 28 | 55°3.373′ | 10°6.635′ |
| 28 | 55°2.859′ | 10°7.445′ |
| 28 | 55°2.581′ | 10°7.321′ |
| 28 | 55°2.027′ | 10°6.512′ |
| 28 | 55°2.053′ | 10°5.121′ |
| 28 | 55°2.826′ | 10°3.918′ |
| 28 | 55°3.022′ | 10°4.233′ |
| 28 | 55°3.283′ | 10°5.237′ |
| 28 | 55°3.481′ | 10°5.27′ |
| 28 | 55°3.933′ | 10°5.745′ |

Punkt

Latitud N

Longitud E

2

54°53.509′

9°46.189′

2

54°53.686′

9°45.822′

2

54°54.227′

9°46.743′

2

54°54.056′

9°47.246′

2

54°53.788′

9°47.19′

2

54°53.647′

9°47.665′

2

54°53.175′

9°47.547′

2

54°53.239′

9°47.288′

2

54°53.509′

9°46.189′

3

54°53.037′

9°44.738′

3

54°53.034′

9°45.098′

3

54°52.581′

9°45.493′

3

54°52.313′

9°45.144′

3

54°52.304′

9°44.662′

3

54°52.405′

9°44.49′

3

54°52.551′

9°44.514′

3

54°52.701′

9°44.481′

3

54°52.814′

9°44.46′

3

54°53.037′

9°44.738′

4

54°52.09′

9°44.886′

4

54°52.164′

9°45.97′

4

54°51.927′

9°46.449′

4

54°51.774′

9°46.719′

4

54°51.576′

9°47.24′

4

54°51.49′

9°47.397′

4

54°51.374′

9°47.565′

4

54°51.319′

9°47.574′

4

54°51.201′

9°47.734′

4

54°51.167′

9°47.772′

4

54°51.161′

9°47.917′

4

54°51.148′

9°47.979′

4

54°51.117′

9°48.044′

4

54°51.086′

9°48.079′

4

54°50.948′

9°48.13′

4

54°50.939′

9°48.149′

4

54°50.918′

9°48.175′

4

54°50.899′

9°48.193′

4

54°50.665′

9°48.391′

4

54°50.612′

9°48.374′

4

54°50.572′

9°48.345′

4

54°50.541′

9°48.294′

4

54°50.525′

9°48.24′

4

54°50.5′

9°48.096′

4

54°50.498′

9°48.028′

4

54°50.436′

9°47.909′

4

54°50.351′

9°47.861′

4

54°50.318′

9°47.83′

4

54°50.254′

9°47.679′

4

54°50.242′

9°47.609′

4

54°50.24′

9°47.551′

4

54°50.22′

9°47.443′

4

54°50.217′

9°47.377′

4

54°50.24′

9°47.234′

4

54°50.252′

9°46.969′

4

54°50.147′

9°46.907′

4

54°50.04′

9°45.967′

4

54°50.07′

9°46.089′

4

54°50.099′

9°46.164′

4

54°50.13′

9°46.21′

4

54°50.107′

9°46.381′

4

54°50.073′

9°46.522′

4

54°50.067′

9°46.599′

4

54°50.091′

9°46.783′

4

54°50.106′

9°46.841′

4

54°50.809′

9°45.451′

4

54°52.09′

9°44.886′

4

54°51.914′

9°44.953′

4

54°51.734′

9°45.508′

4

54°51.178′

9°45.611′

4

54°51.02′

9°45.725′

4

54°50.937′

9°45.662′

4

54°50.384′

9°45.183′

4

54°50.22′

9°44.71′

4

54°50.184′

9°44.392′

4

54°50.116′

9°44.377′

4

54°50.005′

9°44.45′

4

54°49.964′

9°44.515′

4

54°49.94′

9°44.607′

4

54°49.878′

9°44.654′

4

54°49.846′

9°44.705′

4

54°49.83′

9°44.805′

4

54°49.822′

9°44.904′

4

54°49.825′

9°45.043′

4

54°49.852′

9°45.167′

4

54°49.865′

9°45.205′

4

54°49.871′

9°45.252′

4

54°49.892′

9°45.332′

4

54°49.934′

9°45.38′

4

54°49.961′

9°45.44′

4

54°49.964′

9°45.496′

4

54°50.005′

9°45.698′

4

54°50.044′

9°45.778′

4

54°50.033′

9°45.902′

5

54°50.845′

9°52.297′

5

54°50.789′

9°52.249′

5

54°50.763′

9°52.206′

5

54°50.688′

9°51.99′

5

54°50.617′

9°51.601′

5

54°50.586′

9°51.244′

5

54°50.584′

9°51.162′

5

54°50.605′

9°51.077′

5

54°50.393′

9°49.586′

5

54°50.428′

9°49.548′

5

54°50.46′

9°49.534′

5

54°50.526′

9°49.535′

5

54°51.514′

9°52.659′

5

54°50.579′

9°49.494′

5

54°50.641′

9°49.416′

5

54°50.691′

9°49.392′

5

54°50.747′

9°49.373′

5

54°50.79′

9°49.384′

5

54°50.872′

9°49.45′

5

54°51.007′

9°49.483′

5

54°51.087′

9°49.459′

5

54°51.131′

9°49.47′

5

54°51.444′

9°49.704′

5

54°50.934′

9°52.32′

5

54°51.04′

9°53.093′

5

54°51.025′

9°52.244′

5

54°51.032′

9°52.311′

5

54°51.062′

9°52.402′

5

54°51.005′

9°52.497′

5

54°50.894′

9°52.324′

5

54°50.989′

9°52.601′

5

54°51.013′

9°52.736′

5

54°51.014′

9°52.844′

5

54°51.046′

9°52.971′

5

54°50.657′

9°50.869′

5

54°51.035′

9°53.181′

5

54°51.029′

9°53.316′

5

54°50.967′

9°53.368′

5

54°50.922′

9°53.438′

5

54°50.905′

9°53.538′

5

54°50.908′

9°53.676′

5

54°50.941′

9°53.838′

5

54°51.073′

9°54.04′

5

54°51.25′

9°54.301′

5

54°51.306′

9°54.332′

5

54°51.437′

9°54.369′

5

54°51.514′

9°54.368′

5

54°51.587′

9°54.283′

5

54°51.836′

9°53.012′

5

54°51.504′

9°52.282′

5

54°51.685′

9°51.909′

5

54°51.717′

9°51.767′

5

54°51.723′

9°51.672′

5

54°51.706′

9°51.266′

5

54°51.706′

9°51.022′

5

54°51.78′

9°50.774′

5

54°51.785′

9°50.697′

5

54°51.701′

9°50.123′

5

54°51.444′

9°49.704′

5

54°50.635′

9°50.794′

5

54°50.595′

9°50.791′

5

54°50.529′

9°50.837′

5

54°50.476′

9°50.852′

5

54°50.419′

9°50.825′

5

54°50.389′

9°50.781′

5

54°50.655′

9°50.993′

5

54°50.36′

9°50.71′

5

54°50.287′

9°50.123′

5

54°50.257′

9°49.953′

5

54°50.256′

9°49.87′

5

54°50.284′

9°49.791′

5

54°50.344′

9°49.677′

6

54°52.192′

9°52.057′

6

54°52.385′

9°51.526′

6

54°52.418′

9°51.25′

6

54°52.605′

9°51.175′

6

54°52.831′

9°51.596′

6

54°52.771′

9°51.344′

6

54°52.831′

9°52.061′

6

54°52.781′

9°52.12′

6

54°52.633′

9°52.041′

6

54°52.574′

9°52.131′

6

54°52.531′

9°52.233′

6

54°52.473′

9°52.344′

6

54°52.458′

9°52.374′

6

54°52.4′

9°52.49′

6

54°52.351′

9°52.422′

6

54°52.831′

9°51.596′

7

54°49.116′

9°59.562′

7

54°49.249′

10°0.171′

7

54°48.776′

10°1.256′

7

54°48.341′

10°0.994′

7

54°48.233′

10°0.716′

7

54°48.374′

10°0.189′

7

54°48.326′

9°59.517′

7

54°48.492′

9°59.239′

7

54°49.116′

9°59.562′

8

54°49.795′

10°2.926′

8

54°50.228′

10°1.616′

8

54°50.578′

10°1.454′

8

54°50.739′

10°2.384′

8

54°50.739′

10°2.384′

8

54°50.732′

10°2.688′

8

54°50.698′

10°2.829′

8

54°50.726′

10°2.92′

8

54°50.737′

10°3.069′

8

54°50.735′

10°3.119′

8

54°50.728′

10°3.159′

8

54°50.718′

10°3.191′

8

54°50.621′

10°3.418′

8

54°50.509′

10°3.489′

8

54°50.374′

10°4.141′

8

54°50.263′

10°4.464′

8

54°49.533′

10°4.343′

8

54°49.779′

10°5.347′

8

54°49.611′

10°5.838′

8

54°48.625′

10°5.639′

8

54°47.05′

10°5.375′

8

54°46.423′

10°4.986′

8

54°46.235′

10°4.119′

8

54°47.75′

10°3.306′

8

54°48.324′

10°3.243′

8

54°49.298′

10°3.069′

9

54°52.544′

10°5.93′

9

54°52.37′

10°6.044′

9

54°52.276′

10°5.981′

9

54°52.209′

10°5.668′

9

54°52.018′

10°5.799′

9

54°51.298′

10°6.441′

9

54°50.892′

10°6.316′

9

54°53.11′

10°4.169′

9

54°53.11′

10°4.169′

9

54°53.021′

10°4.203′

9

54°52.869′

10°4.209′

9

54°52.754′

10°4.272′

9

54°52.639′

10°4.306′

9

54°52.478′

10°4.046′

9

54°50.684′

10°5.541′

9

54°52.404′

10°3.875′

9

54°52.457′

10°2.816′

9

54°52.5′

10°2.223′

9

54°52.473′

10°1.892′

9

54°53.22′

10°4.134′

9

54°52.302′

10°1.138′

9

54°52.091′

10°1.159′

9

54°51.775′

10°2.023′

9

54°51.808′

10°2.257′

9

54°51.686′

10°2.487′

9

54°51.606′

10°2.445′

9

54°51.531′

10°2.457′

9

54°51.461′

10°2.309′

9

54°51.233′

10°1.892′

9

54°51.146′

10°1.847′

9

54°51.08′

10°1.889′

9

54°51.024′

10°2.022′

9

54°50.978′

10°2.192′

9

54°50.935′

10°2.372′

9

54°50.899′

10°2.613′

9

54°50.861′

10°2.786′

9

54°50.862′

10°2.989′

9

54°50.941′

10°3.225′

9

54°50.87′

10°3.465′

9

54°50.869′

10°3.699′

9

54°50.834′

10°3.776′

9

54°50.77′

10°3.821′

9

54°50.712′

10°3.916′

9

54°50.692′

10°3.999′

9

54°53.233′

10°4.607′

9

54°53.196′

10°4.721′

9

54°52.901′

10°4.936′

9

54°52.939′

10°5.179′

9

54°52.923′

10°5.305′

9

54°52.821′

10°5.659′

9

54°52.635′

10°5.808′

9

54°52.6′

10°5.883′

10

54°55.306′

10°14.667′

10

54°55.217′

10°14.732′

10

54°55.14′

10°14.777′

10

54°55.089′

10°14.88′

10

54°54.692′

10°14.915′

10

54°54.739′

10°14.421′

10

54°55.758′

10°13.576′

10

54°55.263′

10°14.729′

10

54°55.818′

10°14.632′

10

54°55.758′

10°13.576′

10

54°55.643′

10°14.649′

10

54°55.577′

10°14.629′

10

54°55.48′

10°14.561′

10

54°55.428′

10°14.629′

10

54°55.342′

10°14.641′

11

54°59.867′

10°10.894′

11

54°58.931′

10°10.949′

11

54°59.498′

10°11.882′

11

55°0.436′

10°10.201′

11

55°0.592′

10°10.779′

11

55°0.436′

10°10.201′

12

55°1.129′

10°10.216′

12

55°0.773′

10°10.374′

12

55°0.577′

10°9.259′

12

55°0.846′

10°8.761′

12

55°0.95′

10°8.784′

12

55°1.389′

10°8.149′

12

55°1.738′

10°8.665′

12

55°1.835′

10°8.986′

12

55°1.602′

10°9.315′

12

55°1.852′

10°10.252′

12

55°1.586′

10°10.865′

12

55°1.586′

10°10.865′

13

54°57.138′

10°1.498′

13

54°56.926′

10°1.595′

13

54°56.67′

10°1.883′

13

54°56.536′

10°2.003′

13

54°56.8′

10°2.747′

13

54°57.047′

10°2.535′

13

54°57.311′

10°2.159′

13

54°56.751′

10°1.792′

13

54°56.583′

10°2.572′

13

54°57.024′

10°1.573′

13

54°57.311′

10°2.159′

13

54°57.344′

10°1.985′

14

54°59.342′

9°59.98′

14

54°59.306′

9°59.73′

14

54°59.188′

9°59.647′

14

54°59.342′

9°59.98′

14

54°57.67′

10°1.436′

14

54°59.018′

9°59.858′

14

54°58.912′

9°59.993′

14

54°58.748′

10°0.122′

14

54°58.697′

10°0.19′

14

54°57.731′

10°0.913′

14

54°58.77′

10°1.091′

14

54°57.934′

10°0.78′

14

54°58.163′

10°0.584′

14

54°58.329′

10°0.464′

14

54°57.837′

10°1.797′

14

54°59.159′

9°59.713′

15

55°7.061′

9°58.268′

15

55°7.371′

9°58.186′

15

55°7.425′

9°57.391′

15

55°7.425′

9°57.391′

15

55°7.04′

9°57.371′

16

55°6.926′

9°56.402′

16

55°6.581′

9°56.535′

16

55°6.724′

9°55.371′

16

55°6.917′

9°55.374′

16

55°6.917′

9°55.374′

16

55°7.086′

9°55.828′

17

55°5.687′

9°52.437′

17

55°6.623′

9°54.685′

17

55°5.243′

9°54.787′

17

55°5.651′

9°56.322′

17

55°5.266′

9°55.606′

17

55°5.334′

9°54.238′

17

55°5.687′

9°52.437′

17

55°5.357′

9°53.259′

17

55°6.141′

9°56.307′

17

55°6.478′

9°55.548′

18

55°4.505′

9°52.71′

18

55°5.288′

9°54.25′

18

55°5.021′

9°54.969′

18

55°4.153′

9°53.836′

18

55°4.365′

9°52.05′

18

55°4.829′

9°51.488′

18

55°4.595′

9°51.553′

18

55°5.288′

9°54.25′

18

55°5.3′

9°52.485′

18

55°5.076′

9°51.644′

19

55°1.54′

9°55.631′

19

55°1.138′

9°54.303′

19

55°1.54′

9°55.631′

19

55°1.616′

9°54.495′

19

55°1.657′

9°53.627′

19

55°1.365′

9°53.469′

19

55°1.215′

9°53.886′

19

55°1.174′

9°54.05′

19

55°1.136′

9°54.77′

19

55°1.174′

9°55.102′

19

55°1.546′

9°53.513′

19

55°1.154′

9°55.437′

19

55°1.272′

9°55.766′

19

55°1.127′

9°54.513′

20

54°55.327′

10°2.909′

20

54°55.865′

10°2.968′

20

54°55.043′

10°4.181′

20

54°56.032′

10°3.14′

20

54°55.263′

10°4.343′

20

54°54.879′

10°3.415′

20

54°56.029′

10°3.434′

20

54°56.032′

10°3.14′

21

55°4.083′

9°48.621′

21

55°3.677′

9°49.439′

21

55°3.472′

9°50.486′

21

55°3.62′

9°50.547′

21

55°4.46′

9°49.517′

21

55°3.434′

9°49.936′

21

55°4.46′

9°49.517′

22

54°52.703′

9°37.962′

22

54°52.556′

9°38.113′

22

54°52.703′

9°37.962′

22

54°52.674′

9°37.675′

22

54°52.563′

9°37.608′

22

54°52.437′

9°37.66′

22

54°52.419′

9°37.969′

23

55°1.982′

9°53.721′

23

55°3.253′

9°51.284′

23

55°2.963′

9°51.067′

23

55°2.734′

9°51.219′

23

55°2.675′

9°51.294′

23

55°2.419′

9°51.517′

23

55°2.337′

9°51.79′

23

55°2.056′

9°52.057′

23

55°1.651′

9°52.695′

23

55°1.699′

9°53.646′

23

55°2.366′

9°53.366′

23

55°3.278′

9°52.154′

23

55°3.253′

9°51.284′

24

55°7.248′

10°1.614′

24

55°7.217′

10°1.481′

24

55°7.247′

10°1.341′

24

55°7.18′

10°1.006′

24

55°6.396′

10°1.726′

24

55°6.133′

10°2.688′

24

55°6.346′

10°3.264′

24

55°6.46′

10°3.326′

24

55°7.281′

10°1.685′

24

55°7.248′

10°1.614′

24

55°6.842′

10°2.743′

25

54°58.043′

10°11.492′

25

54°58.068′

10°11.479′

25

54°58.489′

10°11.412′

25

54°58.689′

10°11.455′

25

54°58.763′

10°11.491′

25

54°59.001′

10°11.714′

25

54°59.027′

10°12.099′

25

54°58.305′

10°12.475′

25

54°58.32′

10°12.336′

25

54°58.24′

10°12.261′

25

54°58.131′

10°12.25′

25

54°58.094′

10°12.264′

25

54°58.01′

10°12.268′

25

54°57.94′

10°12.311′

25

54°57.901′

10°12.35′

25

54°57.79′

10°12.371′

25

54°57.698′

10°12.471′

25

54°57.618′

10°12.585′

25

54°57.479′

10°12.689′

25

54°57.368′

10°12.942′

25

54°57.216′

10°13.195′

25

54°57.142′

10°13.323′

25

54°57.017′

10°13.555′

25

54°56.931′

10°13.616′

25

54°56.836′

10°13.829′

25

54°56.65′

10°14.154′

25

54°56.504′

10°14.357′

25

54°56.016′

10°14.196′

25

54°56.017′

10°13.938′

25

54°56.047′

10°13.818′

25

54°56.047′

10°13.728′

25

54°56.074′

10°13.63′

25

54°56.105′

10°13.588′

25

54°56.157′

10°13.548′

25

54°56.193′

10°13.538′

25

54°56.211′

10°13.491′

25

54°56.239′

10°13.439′

25

54°56.316′

10°13.38′

25

54°56.351′

10°13.235′

25

54°56.406′

10°13.156′

25

54°56.661′

10°13.088′

25

54°56.735′

10°13.174′

25

54°56.76′

10°13.272′

25

54°56.873′

10°13.244′

25

54°57.033′

10°13.114′

25

54°57.061′

10°13.077′

25

54°57.111′

10°12.976′

25

54°57.174′

10°12.908′

25

54°57.206′

10°12.819′

25

54°57.291′

10°12.683′

25

54°57.287′

10°12.589′

25

54°57.295′

10°12.529′

25

54°57.312′

10°12.476′

25

54°57.359′

10°12.384′

25

54°57.406′

10°12.321′

25

54°57.488′

10°12.204′

25

54°57.594′

10°12.116′

25

54°57.625′

10°12.083′

25

54°57.645′

10°12.069′

25

54°57.678′

10°12.02′

25

54°57.702′

10°11.997′

25

54°57.729′

10°11.947′

25

54°57.76′

10°11.905′

25

54°57.772′

10°11.893′

25

54°57.781′

10°11.867′

25

54°57.799′

10°11.834′

25

54°57.844′

10°11.769′

25

54°57.861′

10°11.748′

25

54°57.871′

10°11.738′

25

54°57.897′

10°11.718′

25

54°57.923′

10°11.655′

25

54°58.021′

10°11.512′

25

54°58.043′

10°11.492′

25

54°56.947′

10°13.256′

26

55°2.406′

9°55.459′

26

55°3.147′

9°53.862′

26

55°3.758′

9°54.315′

26

55°3.835′

9°55.545′

26

55°3.734′

9°55.911′

26

55°4.09′

9°56.653′

26

55°3.017′

9°58.579′

26

55°2.908′

9°59.105′

26

55°2.694′

9°59.185′

26

55°2.125′

10°0.197′

26

55°1.798′

10°0.078′

26

55°1.731′

9°59.062′

26

55°2.174′

9°58.022′

26

55°2.093′

9°57.502′

26

55°2.11′

9°56.562′

26

55°2.406′

9°55.459′

27

55°6.18′

10°3.938′

27

55°5.344′

10°4.361′

27

55°5.256′

10°4.302′

27

55°5.201′

10°4.182′

27

55°5.138′

10°4.192′

27

55°5.093′

10°4.24′

27

55°4.832′

10°4.315′

27

55°4.606′

10°4.339′

27

55°4.549′

10°4.435′

27

55°4.525′

10°4.62′

27

55°4.284′

10°4.335′

27

55°4.329′

10°3.358′

27

55°4.686′

10°3.222′

27

55°5.106′

10°3.562′

27

55°5.274′

10°2.929′

27

55°5.45′

10°2.804′

27

55°5.751′

10°2.814′

27

55°6.18′

10°3.938′

28

55°3.933′

10°5.745′

28

55°3.835′

10°7.238′

28

55°3.602′

10°7.282′

28

55°3.373′

10°6.635′

28

55°2.859′

10°7.445′

28

55°2.581′

10°7.321′

28

55°2.027′

10°6.512′

28

55°2.053′

10°5.121′

28

55°2.826′

10°3.918′

28

55°3.022′

10°4.233′

28

55°3.283′

10°5.237′

28

55°3.481′

10°5.27′

28

55°3.933′

10°5.745′

---

| 4.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 171/74 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 171/74

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/1182

av den 20 april 2017

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsskalorna för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vad gäller rapportering av marknadspriser för vissa kategorier av slaktkroppar och levande djur

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artiklarna 19.6 a–d, 223.1 och 223.2 a, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EU) nr 1308/2013 upphävs och ersätts förordning (EG) nr 1234/2007 (2). I förordning (EU) nr 1308/2013 del II avdelning I kapitel I avsnitt 1 finns bestämmelser om offentlig intervention och stöd till privat lagring, inbegripet om klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och om rapportering av priserna för dessa, samt om bemyndigande för kommissionen att anta delegerade akter och genomförandeakter med avseende på detta. För att säkerställa att unionsskalorna för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får fungerar bra inom den nya rättsliga ramen och för att fastställa jämförbara priser för slaktkroppar och levande djur bör vissa regler antas genom sådana akter. De nya reglerna bör ersätta tillämpningsföreskrifterna i kommissionens förordningar (EG) nr 315/2002 (3), (EG) nr 1249/2008 (4) och (EU) nr 807/2013 (5). |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EU) nr 1308/2013 upphävs och ersätts förordning (EG) nr 1234/2007 (2). I förordning (EU) nr 1308/2013 del II avdelning I kapitel I avsnitt 1 finns bestämmelser om offentlig intervention och stöd till privat lagring, inbegripet om klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och om rapportering av priserna för dessa, samt om bemyndigande för kommissionen att anta delegerade akter och genomförandeakter med avseende på detta. För att säkerställa att unionsskalorna för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får fungerar bra inom den nya rättsliga ramen och för att fastställa jämförbara priser för slaktkroppar och levande djur bör vissa regler antas genom sådana akter. De nya reglerna bör ersätta tillämpningsföreskrifterna i kommissionens förordningar (EG) nr 315/2002 (3), (EG) nr 1249/2008 (4) och (EU) nr 807/2013 (5).

| (2) | I artikel 10 i förordning (EU) nr 1308/2013 anges att unionsskalor för klassificering av slaktkroppar ska tillämpas i enlighet med del A i bilaga IV till den förordningen när det gäller slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre. För att säkerställa en enhetlig tillämpning bör medlemsstaterna kunna göra tillämpningen av unionsskalan obligatorisk vad gäller slaktkroppar av nötkreatur från och med en viss ålder, vilken bör fastställas på grundval av det system för identifiering och registrering som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (6). Identifierings- och registreringssystemet bör även användas för indelning av slaktkropparna i kategorier enligt del A.II i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 10 i förordning (EU) nr 1308/2013 anges att unionsskalor för klassificering av slaktkroppar ska tillämpas i enlighet med del A i bilaga IV till den förordningen när det gäller slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre. För att säkerställa en enhetlig tillämpning bör medlemsstaterna kunna göra tillämpningen av unionsskalan obligatorisk vad gäller slaktkroppar av nötkreatur från och med en viss ålder, vilken bör fastställas på grundval av det system för identifiering och registrering som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (6). Identifierings- och registreringssystemet bör även användas för indelning av slaktkropparna i kategorier enligt del A.II i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013.

| (3) | För att minska den administrativa bördan bör det vara möjligt för medlemsstaterna att bevilja småskaliga anläggningar undantag från den allmänna skyldigheten att klassificera slaktkroppar. På grundval av erfarenheterna av tillämpningen av unionsskalan för klassificering, är det lämpligt att föreskriva att ett sådant undantag införs för slakterier som i årligt genomsnitt per vecka slaktar färre än 150 nötkreatur som är åtta månader eller äldre eller färre än 500 grisar. Medlemsstaterna får emellertid fastställa lägre gränsvärden utifrån de nationella förhållandena särskilt för att säkerställa att prisrapporteringen är representativ. |
| --- | --- |

(3)

För att minska den administrativa bördan bör det vara möjligt för medlemsstaterna att bevilja småskaliga anläggningar undantag från den allmänna skyldigheten att klassificera slaktkroppar. På grundval av erfarenheterna av tillämpningen av unionsskalan för klassificering, är det lämpligt att föreskriva att ett sådant undantag införs för slakterier som i årligt genomsnitt per vecka slaktar färre än 150 nötkreatur som är åtta månader eller äldre eller färre än 500 grisar. Medlemsstaterna får emellertid fastställa lägre gränsvärden utifrån de nationella förhållandena särskilt för att säkerställa att prisrapporteringen är representativ.

| (4) | Då det förekommer slakterier som vid sina egna anläggningar föder upp nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och grisar kan inget marknadspris noteras för slaktkroppar av sådana djur. I de fallen är det onödigt att tillämpa den obligatoriska unionsskalan för klassificering. Det är därför lämpligt att ge de medlemsstater i vilka detta förekommer möjlighet att bevilja undantag från reglerna om obligatorisk slaktkroppsklassificering för dessa slaktkroppar. Undantaget bör även omfatta klassificering av slaktkroppar av lokala grisraser med särskilda anatomiska egenskaper eller som saluförs på särskilda sätt när detta gör det omöjligt att göra enhetlig och standardiserad klassificering av slaktkropparna. |
| --- | --- |

(4)

Då det förekommer slakterier som vid sina egna anläggningar föder upp nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och grisar kan inget marknadspris noteras för slaktkroppar av sådana djur. I de fallen är det onödigt att tillämpa den obligatoriska unionsskalan för klassificering. Det är därför lämpligt att ge de medlemsstater i vilka detta förekommer möjlighet att bevilja undantag från reglerna om obligatorisk slaktkroppsklassificering för dessa slaktkroppar. Undantaget bör även omfatta klassificering av slaktkroppar av lokala grisraser med särskilda anatomiska egenskaper eller som saluförs på särskilda sätt när detta gör det omöjligt att göra enhetlig och standardiserad klassificering av slaktkropparna.

| (5) | För att ta hänsyn till de särskilda förhållanden som gäller för vissa företag inom säsongsbaserad slakt av får är det lämpligt att de medlemsstater som tillämpar den klassificering av slaktkroppar av får som avses i artikel 10 i förordning (EU) nr 1308/2013 får undanta vissa slakterier från denna klassificering på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier. |
| --- | --- |

(5)

För att ta hänsyn till de särskilda förhållanden som gäller för vissa företag inom säsongsbaserad slakt av får är det lämpligt att de medlemsstater som tillämpar den klassificering av slaktkroppar av får som avses i artikel 10 i förordning (EU) nr 1308/2013 får undanta vissa slakterier från denna klassificering på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier.

| (6) | För att säkerställa att slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader eller äldre klassificeras enhetligt inom unionen är det nödvändigt att mer i detalj definiera de olika klasser för konformation, fettansättning, slaktkroppsvikt och köttets färg som avses i delarna A.III och C.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013. Andra kriterier får emellertid användas för lamm med en slaktkroppsvikt på mindre än 13 kg. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader eller äldre klassificeras enhetligt inom unionen är det nödvändigt att mer i detalj definiera de olika klasser för konformation, fettansättning, slaktkroppsvikt och köttets färg som avses i delarna A.III och C.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013. Andra kriterier får emellertid användas för lamm med en slaktkroppsvikt på mindre än 13 kg.

| (7) | Del A.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 innehåller bestämmelser om konformationsklass S för slaktkroppar av nötkreatur av dubbelmuskulös typ. Eftersom denna särskilda konformationsklass endast saluförs i vissa medlemsstater bör det föreskrivas att medlemsstaterna får välja om de vill använda konformationsklass S eller inte. |
| --- | --- |

(7)

Del A.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 innehåller bestämmelser om konformationsklass S för slaktkroppar av nötkreatur av dubbelmuskulös typ. Eftersom denna särskilda konformationsklass endast saluförs i vissa medlemsstater bör det föreskrivas att medlemsstaterna får välja om de vill använda konformationsklass S eller inte.

| (8) | Eftersom procentandelen magert kött hos slaktkroppar av gris har ökat stadigt klassificeras huvuddelen av alla slaktkroppar av gris i två klasser. Det är därför nödvändigt att tillåta att medlemsstaterna delar upp de klasser som fastställs i del B.II i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 i underklasser för att säkerställa att de differentieras. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom procentandelen magert kött hos slaktkroppar av gris har ökat stadigt klassificeras huvuddelen av alla slaktkroppar av gris i två klasser. Det är därför nödvändigt att tillåta att medlemsstaterna delar upp de klasser som fastställs i del B.II i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 i underklasser för att säkerställa att de differentieras.

| (9) | Mot bakgrund av marknadens behov bör det vid fastställandet av handelsvärdet för en slaktkropp av gris tillåtas att även andra bedömningskriterier än vikt och uppskattat innehåll av magert kött används. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av marknadens behov bör det vid fastställandet av handelsvärdet för en slaktkropp av gris tillåtas att även andra bedömningskriterier än vikt och uppskattat innehåll av magert kött används.

| (10) | För att säkerställa jämförbara marknadspriser föreskrivs i del A.IV i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 en standardpresentation för slaktkroppar. För att ta hänsyn till marknadens behov vad gäller slaktkroppspresentation bör det föreskrivas att medlemsstaterna får tillämpa andra slaktkroppspresentationer än vad som anges i del A.IV i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 genom att korrigeringsfaktorer tillämpas för fastställandet av marknadspriser. |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa jämförbara marknadspriser föreskrivs i del A.IV i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 en standardpresentation för slaktkroppar. För att ta hänsyn till marknadens behov vad gäller slaktkroppspresentation bör det föreskrivas att medlemsstaterna får tillämpa andra slaktkroppspresentationer än vad som anges i del A.IV i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 genom att korrigeringsfaktorer tillämpas för fastställandet av marknadspriser.

| (11) | För att ta hänsyn till de traditionella metoder som används i vissa medlemsstater vad gäller hur yttre fett avlägsnas, är det lämpligt att tillåta att de aktuella medlemsstaterna fortsätter att tillämpa sådana metoder, på villkor att vissa krav uppfylls. |
| --- | --- |

(11)

För att ta hänsyn till de traditionella metoder som används i vissa medlemsstater vad gäller hur yttre fett avlägsnas, är det lämpligt att tillåta att de aktuella medlemsstaterna fortsätter att tillämpa sådana metoder, på villkor att vissa krav uppfylls.

| (12) | För att säkerställa en korrekt tillämpning av unionsskalorna för klassificering och för att förbättra öppenheten och insynen på marknaden bör det fastställas villkor och praktiska metoder för klassificering, vägning och märkning av slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och av grisar och får. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa en korrekt tillämpning av unionsskalorna för klassificering och för att förbättra öppenheten och insynen på marknaden bör det fastställas villkor och praktiska metoder för klassificering, vägning och märkning av slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och av grisar och får.

| (13) | För den händelse att den automatiska klassificeringsmetoden drabbas av tekniska fel bör det fastställas vissa undantag, i synnerhet vad beträffar tidsfristen för klassificering och vägning av slaktkroppar. |
| --- | --- |

(13)

För den händelse att den automatiska klassificeringsmetoden drabbas av tekniska fel bör det fastställas vissa undantag, i synnerhet vad beträffar tidsfristen för klassificering och vägning av slaktkroppar.

| (14) | Märkningen av slaktkropparna bör ske i samband med klassificeringen. Medlemsstaterna får besluta att inte märka slaktkroppar för vilka det finns uppgifter i officiella register om hur de aktuella slaktkropparna har klassificerats, särskilt i de fall då slaktkropparna bearbetas till styckningsdelar omedelbart efter klassificeringen, vilket gör märkningen överflödig. |
| --- | --- |

(14)

Märkningen av slaktkropparna bör ske i samband med klassificeringen. Medlemsstaterna får besluta att inte märka slaktkroppar för vilka det finns uppgifter i officiella register om hur de aktuella slaktkropparna har klassificerats, särskilt i de fall då slaktkropparna bearbetas till styckningsdelar omedelbart efter klassificeringen, vilket gör märkningen överflödig.

| (15) | För att säkerställa riktigheten och tillförlitligheten när det gäller klassificering av slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader eller äldre, av svin och av får, får klassificeringen utföras av kvalificerad personal med nödvändiga tillstånd eller genom en metod för automatisk klassificering. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa riktigheten och tillförlitligheten när det gäller klassificering av slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader eller äldre, av svin och av får, får klassificeringen utföras av kvalificerad personal med nödvändiga tillstånd eller genom en metod för automatisk klassificering.

| (16) | Klassificeringsmetoder som möjliggör omedelbar bestämning av konformationsklassen och fettansättningsgraden hos slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och av får, samt av procentandelen magert kött hos slaktkroppar av gris, får införas, på villkor att de grundar sig på statistiskt beprövade metoder. Klassificeringsmetoderna får endast tillåtas om de uppfyller vissa villkor och krav. |
| --- | --- |

(16)

Klassificeringsmetoder som möjliggör omedelbar bestämning av konformationsklassen och fettansättningsgraden hos slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och av får, samt av procentandelen magert kött hos slaktkroppar av gris, får införas, på villkor att de grundar sig på statistiskt beprövade metoder. Klassificeringsmetoderna får endast tillåtas om de uppfyller vissa villkor och krav.

| (17) | Det bör vara möjligt att, efter det att en licens har beviljats, ändra de tekniska specifikationerna för metoderna för automatisk klassificering av slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader och av får, för att göra dem mer exakta. |
| --- | --- |

(17)

Det bör vara möjligt att, efter det att en licens har beviljats, ändra de tekniska specifikationerna för metoderna för automatisk klassificering av slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader och av får, för att göra dem mer exakta.

| (18) | Värdet på en slaktkropp av gris avgörs framför allt av dess procentandel magert kött i förhållande till vikten. Procentandelen magert kött bör bedömas genom ett klassificeringssystem som bör bestå av en automatisk klassificeringsmetod, en halvautomatisk klassificeringsmetod eller en manuell klassificeringsmetod och en bedömningsformel. Bedömningsformeln bör baseras på mätning av vissa anatomiska delar av slaktkroppen med hjälp av godkända och statistiskt beprövade metoder. För att säkerställa att de statistiskt beprövade metoderna tillämpas objektivt är det nödvändigt att medlemsstaternas experter underrättas genom protokoll om det godkännandetest som ligger till grund för godkännandet och att samråda med dessa om testresultaten. Flera olika metoder kan användas för att uppskatta innehållet av magert kött hos en slaktkropp av gris, men det bör säkerställas att valet av metod inte inverkar på den uppskattade procentandelen magert kött. |
| --- | --- |

(18)

Värdet på en slaktkropp av gris avgörs framför allt av dess procentandel magert kött i förhållande till vikten. Procentandelen magert kött bör bedömas genom ett klassificeringssystem som bör bestå av en automatisk klassificeringsmetod, en halvautomatisk klassificeringsmetod eller en manuell klassificeringsmetod och en bedömningsformel. Bedömningsformeln bör baseras på mätning av vissa anatomiska delar av slaktkroppen med hjälp av godkända och statistiskt beprövade metoder. För att säkerställa att de statistiskt beprövade metoderna tillämpas objektivt är det nödvändigt att medlemsstaternas experter underrättas genom protokoll om det godkännandetest som ligger till grund för godkännandet och att samråda med dessa om testresultaten. Flera olika metoder kan användas för att uppskatta innehållet av magert kött hos en slaktkropp av gris, men det bör säkerställas att valet av metod inte inverkar på den uppskattade procentandelen magert kött.

| (19) | För att säkra att övervakningen avser jämförbara marknadspriser för slaktkroppar och levande djur bör det fastställas att prisnoteringen ska avse ett klart definierat saluföringsled. Det är nödvändigt att fastställa vilka typer av djur som prisrapporteringen avser. |
| --- | --- |

(19)

För att säkra att övervakningen avser jämförbara marknadspriser för slaktkroppar och levande djur bör det fastställas att prisnoteringen ska avse ett klart definierat saluföringsled. Det är nödvändigt att fastställa vilka typer av djur som prisrapporteringen avser.

| (20) | Marknadspriserna för de olika djurtyperna bör rapporteras till kommissionen i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1184 (7), vilken bör ligga till grund för beräkningen av de viktade genomsnittspriserna på unionsnivå. |
| --- | --- |

(20)

Marknadspriserna för de olika djurtyperna bör rapporteras till kommissionen i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1184 (7), vilken bör ligga till grund för beräkningen av de viktade genomsnittspriserna på unionsnivå.

| (21) | Om en medlemsstat har definierat regioner för tillämpningen av denna förordning bör de fastställda regionala priserna beaktas vid beräkningen av nationella priser. I de fall då det görs kompletterande utbetalningar till djurleverantörer bör de inrättningar eller personer som är skyldiga att rapportera in priser åläggas att underrätta den behöriga myndigheten om den kompletterande utbetalningen så att de nationella genomsnittspriserna kan korrigeras. |
| --- | --- |

(21)

Om en medlemsstat har definierat regioner för tillämpningen av denna förordning bör de fastställda regionala priserna beaktas vid beräkningen av nationella priser. I de fall då det görs kompletterande utbetalningar till djurleverantörer bör de inrättningar eller personer som är skyldiga att rapportera in priser åläggas att underrätta den behöriga myndigheten om den kompletterande utbetalningen så att de nationella genomsnittspriserna kan korrigeras.

| (22) | För att säkerställa att marknaden övervakas och att prisutvecklingen jämförs med vissa referenspriser enligt förordning (EU) nr 1308/2013 måste genomsnittliga unionspriser för vissa slaktkroppar och levande djur beräknas på grundval av vissa uppgifter som lämnas av medlemsstaterna varje år. |
| --- | --- |

(22)

För att säkerställa att marknaden övervakas och att prisutvecklingen jämförs med vissa referenspriser enligt förordning (EU) nr 1308/2013 måste genomsnittliga unionspriser för vissa slaktkroppar och levande djur beräknas på grundval av vissa uppgifter som lämnas av medlemsstaterna varje år.

| (23) | För övervakningen av prisrapporteringen avseende priser för slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och grisar och för beräkningen av viktningskoefficienter per kategori, bör medlemsstaterna åläggas att regelbundet meddela kommissionen vissa uppgifter i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 (8), utom för de meddelanden som är nödvändiga för organisationen av kontrollerna på plats eller som en utgångspunkt för en fullständig överblick av köttmarknaden. |
| --- | --- |

(23)

För övervakningen av prisrapporteringen avseende priser för slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och grisar och för beräkningen av viktningskoefficienter per kategori, bör medlemsstaterna åläggas att regelbundet meddela kommissionen vissa uppgifter i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 (8), utom för de meddelanden som är nödvändiga för organisationen av kontrollerna på plats eller som en utgångspunkt för en fullständig överblick av köttmarknaden.

| (24) | För tydlighetens och den rättsliga säkerhetens skull bör förordningarna (EG) nr 315/2002, (EG) nr 1249/2008 och (EU) nr 807/2013 upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(24)

För tydlighetens och den rättsliga säkerhetens skull bör förordningarna (EG) nr 315/2002, (EG) nr 1249/2008 och (EU) nr 807/2013 upphöra att gälla.

| (25) | För att ge medlemsstaterna tid att anpassa sig till det nya regelverket bör denna förordning börja tillämpas tolv månader efter det att den träder i kraft. |
| --- | --- |

(25)

För att ge medlemsstaterna tid att anpassa sig till det nya regelverket bör denna förordning börja tillämpas tolv månader efter det att den träder i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

UNIONSSKALOR FÖR KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR

Artikel 1

Fastställande av ålder och kategorier av nötkreatur

Nötkreaturens ålder ska, med avseende på bestämningen av kategori enligt del A.II i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013, kontrolleras på grundval av uppgifterna i det system för identifiering och registrering av nötkreatur som inrättats i varje medlemsstat i enlighet med avdelning I i förordning (EG) nr 1760/2000.

Artikel 2

Undantag från den obligatoriska klassificeringen av slaktkroppar

1.   Medlemsstaterna får besluta att de krav på klassificering av slaktkroppar av nötkreatur och svin som anges i delarna A.V och B.II i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 inte är obligatoriska för slakterier som slaktar

| a) | färre än 150 nötkreatur på åtta månader eller äldre per vecka som årligt genomsnitt, |
| --- | --- |

a)

färre än 150 nötkreatur på åtta månader eller äldre per vecka som årligt genomsnitt,

| b) | färre än 500 grisar per vecka som årligt genomsnitt. |
| --- | --- |

b)

färre än 500 grisar per vecka som årligt genomsnitt.

Medlemsstaterna får fastställa ett lägre tröskelvärde, i synnerhet för att säkerställa att de prisnoteringar som avses i artikel 8.2 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184 är representativa.

2.   Medlemsstaterna får besluta att klassificeringskraven avseende slaktkroppar av nötkreatur och svin inte är obligatoriska i följande fall:

| a) | När det är fråga om slaktkroppar av nötkreatur och svin som ägs av slakteriet och ingen kommersiell transaktion äger rum vid förvärvet av dessa djur. |
| --- | --- |

a)

När det är fråga om slaktkroppar av nötkreatur och svin som ägs av slakteriet och ingen kommersiell transaktion äger rum vid förvärvet av dessa djur.

| b) | När det är fråga om slaktkroppar av svin av tydligt definierade lokala raser eller som saluförs enligt särskilda former om det på grund av den anatomiska kroppssammansättningen inte är möjligt att göra en enhetlig och standardiserad klassificering av slaktkropparna. |
| --- | --- |

b)

När det är fråga om slaktkroppar av svin av tydligt definierade lokala raser eller som saluförs enligt särskilda former om det på grund av den anatomiska kroppssammansättningen inte är möjligt att göra en enhetlig och standardiserad klassificering av slaktkropparna.

3.   Medlemsstater som klassificerar slaktkroppar av får i enlighet med artikel 10 andra stycket i förordning (EU) nr 1308/2013 får, på grundval av objektiva och icke diskriminerande kriterier, besluta att klassificeringskraven för slaktkroppar av får inte är obligatoriska för vissa slakterier.

4.   Medlemsstaterna ska meddela kommissionen om de beslutar sig för att tillämpa något av de undantag som anges i punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel.

Artikel 3

Ytterligare bestämmelser om konformationsklasser, fettansättningsgrad och slaktkroppsvikt för nötkreatur och får

1.   I bilagorna I och II till denna förordning finns ytterligare bestämmelser med definitioner av de konformationsklasser och fettansättningsgrader för nötkreatur som är åtta månader eller äldre och för får som avses i delarna A.III och C.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013.

2.   Ytterligare bestämmelser om klassificering av slaktkroppar av lamm på mindre än 13 kg fastställs i bilaga III till denna förordning.

Artikel 4

Konformationsklass S

Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa den konformationsklass S för slaktkroppar av nötkreatur som avses i del A.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 mot bakgrund av nötkreaturspopulationens särskilda egenskaper.

Artikel 5

Klassificering av slaktkroppar av gris

Medlemsstaterna får dela upp de klasser för slaktkroppar av gris som fastställs i del B.II i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 i underklasser.

Medlemsstaterna får tillåta ytterligare bedömningskriterier utöver vikten och den uppskattade procentandelen magert kött enligt del B.II i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 för fastställandet av grisslaktkroppars kommersiella värde.

Artikel 6

Ytterligare krav avseende slaktkroppspresentationen vid fastställandet av jämförbara marknadspriser

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av delarna A.IV, B.III och C.IV i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 får fett, muskler eller andra vävnader inte avlägsnas från slaktkroppen före vägning, klassificering och märkning, utom i de fall då det görs på grundval av veterinärmedicinska krav.

2.   Slaktkroppar av nötkreatur yngre än åtta månader ska presenteras i enlighet med del A.IV i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 och följande delar får inte sitta kvar:

| a) | Mellangärde. |
| --- | --- |

a)

Mellangärde.

| b) | Njurtappen. |
| --- | --- |

b)

Njurtappen.

3.   Slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader eller äldre ska presenteras utan följande:

| a) | Njurar. |
| --- | --- |

a)

Njurar.

| b) | Njurfett. |
| --- | --- |

b)

Njurfett.

| c) | Bäckenfett. |
| --- | --- |

c)

Bäckenfett.

| d) | Mellangärde. |
| --- | --- |

d)

Mellangärde.

| e) | Njurtapp. |
| --- | --- |

e)

Njurtapp.

| f) | Svans. |
| --- | --- |

f)

Svans.

| g) | Ryggmärg. |
| --- | --- |

g)

Ryggmärg.

| h) | Testikelfett. |
| --- | --- |

h)

Testikelfett.

| i) | Innanlårsfett. |
| --- | --- |

i)

Innanlårsfett.

| j) | Stora halsvenen och angränsande fett. |
| --- | --- |

j)

Stora halsvenen och angränsande fett.

4.   För tillämpningen av del A.V andra stycket i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 och genom undantag från punkt 1 i denna artikel får medlemsstaterna tillåta att yttre fett avlägsnas före vägning, klassificering och märkning av slaktkroppen, under förutsättning att detta möjliggör en mer objektiv bedömning av konformationsklassen och att fettäcket inte påverkas. Medlemsstaterna ska säkerställa att denna praxis regleras i nationell lagstiftning och endast omfattar ett partiellt avlägsnande av yttre fett

| a) | från lår- och ländregionerna samt mittreven, |
| --- | --- |

a)

från lår- och ländregionerna samt mittreven,

| b) | utanför bröstbenet, yttre anal- och genitalregionerna, och |
| --- | --- |

b)

utanför bröstbenet, yttre anal- och genitalregionerna, och

| c) | kring innanlåret. |
| --- | --- |

c)

kring innanlåret.

Artikel 7

Klassificering och vägning

1.   Den klassificering som avses i delarna A.II, A.III, B.II, C.II och C.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 ska äga rum i slakteriet i samband med fastställandet av slaktkroppens varma vikt.

2.   Kommissionen får tillåta att slaktkroppar klassificeras före vägning i enlighet med artikel 11 i denna förordning, om vissa klassificeringsmetoder som tillämpas i en medlemsstats territorium kräver detta.

3.   Slaktkropparna ska vägas så snart som möjligt efter slakt och inte senare än

| a) | 60 minuter efter det att djuret har stuckits, vad gäller nötkreatur och får, och |
| --- | --- |

a)

60 minuter efter det att djuret har stuckits, vad gäller nötkreatur och får, och

| b) | 45 minuter efter det att djuret har stuckits, vad gäller grisar. |
| --- | --- |

b)

45 minuter efter det att djuret har stuckits, vad gäller grisar.

4.   Om det, när det gäller grisar, i ett visst slakteri inte generellt är möjligt att efterleva tidsfristen på 45 minuter mellan stickningen och vägningen av slaktkropparna, får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten tillåta att den minskning med 2 % som avses i artikel 14.3

| a) | minskas med 0,1 procentenhet för varje ytterligare femtonminutersperiod eller mindre som förflyter utöver 45-minutersperioden mellan stickning och vägning, |
| --- | --- |

a)

minskas med 0,1 procentenhet för varje ytterligare femtonminutersperiod eller mindre som förflyter utöver 45-minutersperioden mellan stickning och vägning,

| b) | ökas med ett antal procentenheter som fastställts av den berörda medlemsstaten när perioden mellan stickning och vägning är kortare än 45 minuter. Minskningen ska grundas på vetenskapliga uppgifter. |
| --- | --- |

b)

ökas med ett antal procentenheter som fastställts av den berörda medlemsstaten när perioden mellan stickning och vägning är kortare än 45 minuter. Minskningen ska grundas på vetenskapliga uppgifter.

5.   I de fall då de automatiska klassificeringsmetoder för nötkött eller fårkött som avses i artikel 10 inte kan användas för klassificering av slaktkroppar, ska klassificering av slaktkropparna äga rum på slaktdagen eller, om den föreskrivna perioden mellan stickning och vägning har löpt ut på dagen efter slakten, ska klassificering äga rum snarast möjligt den dagen.

Artikel 8

Märkning av slaktkroppar

1.   Märkningen av slaktkropparna ska ske i samband med klassificeringen.

2.   Märkningen ska göras med hjälp av en stämpel eller en etikett som innehåller minst följande uppgifter:

| a) | För slaktkroppar av nötkreatur och får: uppgifter om kategori, konformationsklass och fettansättningsgrad enligt delarna A.II och A.III, C.II respektive C.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

a)

För slaktkroppar av nötkreatur och får: uppgifter om kategori, konformationsklass och fettansättningsgrad enligt delarna A.II och A.III, C.II respektive C.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013.

| b) | För slaktkroppar av gris: Uppgifter om klass eller om procentandelen magert kött enligt del B.II i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

b)

För slaktkroppar av gris: Uppgifter om klass eller om procentandelen magert kött enligt del B.II i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013.

3.   Märkningen ska placeras på slaktkroppens yta och på minst

| a) | varje kvartspart när det gäller slaktkroppar av nötkreatur, |
| --- | --- |

a)

varje kvartspart när det gäller slaktkroppar av nötkreatur,

| b) | varje hel eller halv slaktkropp av får, |
| --- | --- |

b)

varje hel eller halv slaktkropp av får,

| c) | varje halv slaktkropp av gris. |
| --- | --- |

c)

varje halv slaktkropp av gris.

Märkning i form av stämplar ska placeras på slaktkroppens utsida. Märkning i form av etiketter får placeras antingen på slaktkroppens insida eller på dess utsida.

4.   Märkningen i form av stämplar ska vara tydligt läsbar och ska göras med outplånligt, giftfritt och värmebeständigt bläck.

5.   Märkningen i form av etiketter ska vara tydligt läsbar, manipuleringssäker och ordentligt fäst vid slaktkropparna.

6.   Medlemsstaterna får besluta att slaktkroppar inte ska märkas i följande fall:

| a) | Om ett officiellt protokoll upprättas och för varje slaktkropp minst innefattar följande:






  i) | Slaktkroppen har identifierats individuellt på ett sådant sätt att det inte går att ändra. |
| --- | --- | --- |

a)

Om ett officiellt protokoll upprättas och för varje slaktkropp minst innefattar följande:

i)

Slaktkroppen har identifierats individuellt på ett sådant sätt att det inte går att ändra.

| ii) | Slaktkroppens varma vikt. |
| --- | --- |

ii)

Slaktkroppens varma vikt.

| iii) | Resultatet av klassificeringen. |
| --- | --- |

iii)

Resultatet av klassificeringen.

| b) | Alla slaktkroppar styckas i en kontinuerlig process i en styckningsanläggning som godkänts enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (9) och som är i anslutning till slakteriet. |
| --- | --- |

b)

Alla slaktkroppar styckas i en kontinuerlig process i en styckningsanläggning som godkänts enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (9) och som är i anslutning till slakteriet.

7.   Medlemsstaterna får fastställa nationella bestämmelser om ytterligare märkningskrav.

Artikel 9

Metoder för klassificering av slaktkroppar av nötkött, gris och får

Medlemsstaterna ska säkerställa att slaktkroppar av nötkreatur, gris och får klassificeras

| a) | av kvalificerad personal som har licens för visuell klassificering av slaktkroppar; licensen får ersättas av ett godkännande beviljat av en medlemsstat i vilken ett sådant godkännande motsvarar erkännande av den berördes kvalifikationer, eller |
| --- | --- |

a)

av kvalificerad personal som har licens för visuell klassificering av slaktkroppar; licensen får ersättas av ett godkännande beviljat av en medlemsstat i vilken ett sådant godkännande motsvarar erkännande av den berördes kvalifikationer, eller

| b) | med hjälp av godkända klassificeringsmetoder som kan bestå av automatiska eller halvautomatiska eller manuella klassificeringsmetoder enligt artiklarna 10 och 11. Medlemsstaterna ska säkerställa att klassificeringen utförs av kvalificerad personal. |
| --- | --- |

b)

med hjälp av godkända klassificeringsmetoder som kan bestå av automatiska eller halvautomatiska eller manuella klassificeringsmetoder enligt artiklarna 10 och 11. Medlemsstaterna ska säkerställa att klassificeringen utförs av kvalificerad personal.

Artikel 10

Godkännande av automatiska klassificeringsmetoder för slaktkroppar av nötkreatur och får

1.   Medlemsstaterna får bevilja en licens som godkänner att metoder för automatisk klassificering av slaktkroppar av nötkreatur och får, bestående av själva utrustningen för automatisk klassificering och en ekvation (formel), används inom dess territorium eller del därav.

2.   En förutsättning för detta är att de villkor och minimikrav för godkännandetest som fastställs i del A i bilaga IV är uppfyllda.

3.   Minst två månader innan godkännandetestet inleds ska medlemsstaterna överlämna den information som avses i del B i bilaga IV till kommissionen så att kommissionen kan delta i godkännandetestet.

4.   Medlemsstaterna ska utse ett oberoende organ som ska analysera godkännandetestets resultat. Senast två månader efter det att godkännandetestet slutförts ska medlemsstaterna överlämna den information som anges i del C i bilaga IV till kommissionen.

5.   Om en licens för automatisk klassificering beviljas på grundval av ett godkännandetest under vilket mer än en slaktkroppspresentation har använts, ska skillnaderna mellan de olika presentationerna inte leda till skillnader i klassificeringsresultaten.

6.   Medlemsstaterna får tillåta att metoder för automatisk klassificering avseende slaktkroppar av nötkreatur och får används utan att ett godkännandetest organiseras, på villkor att ett sådant tillstånd redan har beviljats för samma klassificeringsmetod i en annan medlemsstat på grundval av ett godkännandetest och på villkor att urvalet av slaktkroppar är tillräckligt representativt för nöt- och fårpopulationen i den berörda medlemsstaten.

7.   Ändringar av de tekniska specifikationerna för en godkänd metod för automatisk klassificering av slaktkroppar av nötkreatur och får ska godkännas av de behöriga myndigheterna på villkor att det finns belägg för att ändringarna leder till en noggrannhetsnivå som åtminstone uppfyller minimikraven i godkännandetestet.

Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om alla ändringar som de har godkänt.

Artikel 11

Godkännande av klassificeringsmetoder för slaktkroppar av gris

1.   En klassificeringsmetod enligt del B.IV i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 ska bestå av automatiska, halvautomatiska eller manuella klassificeringsmetoder (utrustning) och en ekvation (formel) för att beräkna procentandelen magert kött i en slaktkropp av gris.

2.   En förutsättning för godkännandet är att de villkor och minimikrav för godkännandetest som fastställs i del A i bilaga V till denna förordning är uppfyllda.

3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen, genom ett protokoll enligt del B i bilaga V till denna förordning, om de klassificeringsmetoder för slaktkroppar av grisar som de vill ska vara godkända på deras territorier.

Protokollet ska bestå av två delar och innehålla de uppgifter som anges i del B i bilaga V till denna förordning.

Protokollets del 1 ska lämnas in till kommissionen innan godkännandetestet inleds. Senast två månader efter det att godkännandetestet slutförts ska medlemsstaterna överlämna protokollets del 2 till kommissionen.

4.   När kommissionen har mottagit protokollet ska den göra det tillgängligt för de övriga medlemsstaterna. De övriga medlemsstaterna får lämna tekniska kommentarer inom tre veckor efter det att de tar emot protokollet. Den medlemsstat som lämnade in protokollet får anpassa det och lämna in ett nytt protokoll inom åtta veckor efter det att det första protokollet lämnades in.

5.   Tillämpningen av klassificeringsmetoderna ska på alla punkter följa beskrivningen i det kommissionsbeslut där de godkänns.

6.   Medlemsstaterna får tillåta att metoder för automatisk klassificering används utan att ett godkännandetest organiseras, på villkor att ett sådant tillstånd redan har beviljats för samma klassificeringsmetod i en annan medlemsstat på grundval av ett godkännandetest och på villkor att urvalet av slaktkroppar är tillräckligt representativt för grispopulationen i den berörda medlemsstaten.

Artikel 12

Ytterligare bestämmelser om klassificering med hjälp av automatiska klassificeringsmetoder

1.   Slakterier som utför klassificering med hjälp av metoder för automatisk klassificering enligt artiklarna 10.1 och 11.1 ska

| a) | när det gäller slaktkroppar av nötkreatur, identifiera slaktkroppskategori i enlighet med det system för identifiering och registrering av nötkreatur som anges i artikel 1, |
| --- | --- |

a)

när det gäller slaktkroppar av nötkreatur, identifiera slaktkroppskategori i enlighet med det system för identifiering och registrering av nötkreatur som anges i artikel 1,

| b) | föra dagliga kontrollrapporter om hur metoderna för automatisk klassificering fungerar, inbegripet de brister som har upptäckts och de åtgärder som vid behov har vidtagits. |
| --- | --- |

b)

föra dagliga kontrollrapporter om hur metoderna för automatisk klassificering fungerar, inbegripet de brister som har upptäckts och de åtgärder som vid behov har vidtagits.

2.   Klassificering som görs med hjälp av metoder för automatisk klassificering ska vara giltig endast om

| a) | slaktkroppspresentationen är identisk med den som användes under godkännandetestet, eller |
| --- | --- |

a)

slaktkroppspresentationen är identisk med den som användes under godkännandetestet, eller

| b) | det på ett sätt som tillfredsställer de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten kan visas att en annan presentation av slaktkroppen inte påverkar de klassificeringsresultat som erhålls med hjälp av metoderna för automatisk klassificering. |
| --- | --- |

b)

det på ett sätt som tillfredsställer de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten kan visas att en annan presentation av slaktkroppen inte påverkar de klassificeringsresultat som erhålls med hjälp av metoderna för automatisk klassificering.

KAPITEL II

RAPPORTERING AV MARKNADSPRISERNA FÖR SLAKTKROPPAR OCH LEVANDE DJUR

Artikel 13

Allmänna bestämmelser för rapportering av marknadspriser

För fastställandet av marknadspriser för vissa kategorier av djur ska marknadspriser rapporteras i enlighet med artikel 15 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184 för

| a) | slaktkroppar av






  i) | nötkreatur som är åtta månader eller äldre, |
| --- | --- | --- |

a)

slaktkroppar av

i)

nötkreatur som är åtta månader eller äldre,

| ii) | grisar, |
| --- | --- |

ii)

grisar,

| iii) | nötkreatur som är yngre än åtta månader, |
| --- | --- |

iii)

nötkreatur som är yngre än åtta månader,

| iv) | får som är yngre än tolv månader, |
| --- | --- |

iv)

får som är yngre än tolv månader,

| b) | levande djur






  i) | tjurkalvar som är äldre än åtta dagar och yngre än fyra veckor, |
| --- | --- | --- |

b)

levande djur

i)

tjurkalvar som är äldre än åtta dagar och yngre än fyra veckor,

| ii) | betesdjur, |
| --- | --- |

ii)

betesdjur,

| iii) | smågrisar med en levande vikt på cirka 25 kg. |
| --- | --- |

iii)

smågrisar med en levande vikt på cirka 25 kg.

Artikel 14

Rapportering av marknadspriser för slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och grisar

1.   Det marknadspris som ska rapporteras ska vara priset fritt slakteriet och det ska motsvara slaktkroppens värde exklusive mervärdesskatt, enligt de handlingar som utfärdas till leverantören av

| a) | slakteriet eller |
| --- | --- |

a)

slakteriet eller

| b) | den fysiska eller juridiska person som skickade djuret till slakteriet för slakt. |
| --- | --- |

b)

den fysiska eller juridiska person som skickade djuret till slakteriet för slakt.

2.   Det pris som avses i punkt 1 ska uttryckas per 100 kg slaktkropp som presenterats i enlighet med artikel 6 och vägts på krok i slakteriet.

3.   Den slaktvikt som ska beaktas för rapporteringen av marknadspriset ska vara den kalla vikten, dvs. den varma vikten enligt artikel 7.1 minus 2 %.

4.   Priserna på de klassificerade slaktkroppar som slakthusen eller den fysiska eller juridiska person som skickade dem till slakteriet för slakt rapporterar, ska antingen vara genomsnittspriset per klass eller slaktkroppspriset för varje klass. I de fall då slaktkroppspriset rapporteras per klass ska den behöriga myndigheten beräkna genomsnittspriset per klass.

Artikel 15

Rapportering av marknadspriser för slaktkroppar av nötkreatur yngre än åtta månader och för slaktkroppar av får yngre än tolv månader

1.   När det gäller slaktkroppar av nötkreatur yngre än åtta månader och slaktkroppar av får yngre än tolv månader ska det marknadspris som rapporteras vara genomsnittet av de priser som betalas fritt slakteriet och endast avse själva slaktkroppens värde, exklusive mervärdeskatt, och ska viktas med hjälp av en koefficient. Koefficienten ska ta hänsyn till följande:

| a) | Följande faktorers relativa betydelse:






  i) | De olika kvaliteter av slaktkroppar av nötkreatur yngre än åtta månader, som medlemsstaten definierar, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Följande faktorers relativa betydelse:

i)

De olika kvaliteter av slaktkroppar av nötkreatur yngre än åtta månader, som medlemsstaten definierar, eller

| ii) | de olika viktkategorier för slaktkroppar av får yngre än tolv månader, som medlemsstaten definierar, och |
| --- | --- |

ii)

de olika viktkategorier för slaktkroppar av får yngre än tolv månader, som medlemsstaten definierar, och

| b) | varje marknads relativa betydelse. |
| --- | --- |

b)

varje marknads relativa betydelse.

2.   Det marknadspris som avses i punkt 1 ska uttryckas per 100 kg slaktkropp som presenterats i enlighet med artikel 6 och vägts på krok i slakteriet.

3.   När det gäller slaktkroppar av nötkreatur yngre än åtta månader ska den slaktvikt som ska beaktas för rapporteringen av marknadspriset vara den kalla vikten, dvs. den varma vikten enligt artikel 7.1 minus 2 %.

4.   När det gäller slaktkroppar av får yngre än tolv månader ska den slaktvikt som ska beaktas för rapporteringen av marknadspriset vara den kalla vikten, dvs. den varma vikten minus en korrigering för viktförlust vid kylningen.

Artikel 16

Rapportering av marknadspriser för levande djur

1.   För rapporteringen av marknadspriser ska de levande djur som avses i artikel 13 b delas in i följande kategorier:

| a) | När det gäller tjurkalvar som är äldre än åtta dagar och yngre än fyra veckor:






  i) | tjurkalvar av mjölkboskap för uppfödning, |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller tjurkalvar som är äldre än åtta dagar och yngre än fyra veckor:

i)

tjurkalvar av mjölkboskap för uppfödning,

| ii) | tjurkalvar av köttboskap för uppfödning: tjurkalvar av köttras, kombinationsboskap eller korsningar med köttras för uppfödning. |
| --- | --- |

ii)

tjurkalvar av köttboskap för uppfödning: tjurkalvar av köttras, kombinationsboskap eller korsningar med köttras för uppfödning.

| b) | När det gäller betesdjur:
  i)   
  unga betesdjur
  : nötkreatur av han- och honkön på minst sex månader men yngre än tolv månader, köpta efter avvänjningen för att gödas.
  ii)   
  årsgamla betesdjur av hankön
  : nötkreatur av hankön på minst tolv månader, men yngre än 24 månader, köpta för att gödas.
  iii)   
  årsgamla betesdjur av honkön
  : nötkreatur av honkön på minst tolv månader, men yngre än 24 månader, köpta för att gödas |
| --- | --- |

b)

När det gäller betesdjur:

i)   
  unga betesdjur
  : nötkreatur av han- och honkön på minst sex månader men yngre än tolv månader, köpta efter avvänjningen för att gödas.

ii)   
  årsgamla betesdjur av hankön
  : nötkreatur av hankön på minst tolv månader, men yngre än 24 månader, köpta för att gödas.

iii)   
  årsgamla betesdjur av honkön
  : nötkreatur av honkön på minst tolv månader, men yngre än 24 månader, köpta för att gödas

| c) | När det gäller grisar: smågrisar: grisar som väger i genomsnitt omkring 25 kg i levande vikt, köpta för att gödas. |
| --- | --- |

c)

När det gäller grisar: smågrisar: grisar som väger i genomsnitt omkring 25 kg i levande vikt, köpta för att gödas.

2.   Det marknadspris som rapporteras ska vara genomsnittet av de priser som betalats i den berörda medlemsstaten i samma grossistled, för den typ av djur som avses i punkt 1, efter avdrag av mervärdesskatt och viktat med koefficienter. Koefficienterna ska avspegla vilken andel de olika kvaliteterna av de djur som avses i punkt 1 a, b och c har och varje marknads relativa betydelse.

Artikel 17

Ytterligare bestämmelser om rapportering av marknadspriser för slaktkroppar och levande djur

1.   Om en medlemsstat har definierat regioner i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184, ska medlemsstatens behöriga myndighet fastställa de genomsnittliga regionala priserna för varje klass och kvalitet av slaktkroppar samt för varje typ av och kvalitet på levande djur som avses i artiklarna 14, 15 och 16 i denna förordning.

2.   Om slakteriet eller den fysiska eller juridiska person som det åligger att rapportera priserna gör tilläggsbetalningar till leverantörerna av levande djur och slaktkroppar får medlemsstaterna beakta de aktuella beloppen och den period som de avser. Om en medlemsstat beslutar att beakta tilläggsbetalningar till leverantörer av levande djur och slaktkroppar ska slakteriet eller den fysiska eller juridiska person som det åligger att rapportera priserna underrätta den behöriga myndigheten om beloppet för tilläggsbetalningen varje gång en sådan betalning görs.

KAPITEL III

BERÄKNING AV DET GENOMSNITTLIGA UNIONSPRISET

AVSNITT I

Genomsnittligt unionspris för slaktkroppar

Artikel 18

Genomsnittligt unionspris för nötkött

1.   För var och en av de kategorier som anges i del A.II i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 ska följande gälla:

| a) | Det genomsnittliga unionspriset för var och en av de konformationsklasser och klasser för fettansättningsgrad som förtecknas i artikel 7 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184 ska vara det viktade genomsnittet av de nationella marknadspriser som noterats för klassen. Viktningen ska grundas på andelen slaktningar i den aktuella klassen i varje medlemsstat i förhållande till unionens sammanlagda slaktningar inom klassen. |
| --- | --- |

a)

Det genomsnittliga unionspriset för var och en av de konformationsklasser och klasser för fettansättningsgrad som förtecknas i artikel 7 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184 ska vara det viktade genomsnittet av de nationella marknadspriser som noterats för klassen. Viktningen ska grundas på andelen slaktningar i den aktuella klassen i varje medlemsstat i förhållande till unionens sammanlagda slaktningar inom klassen.

| b) | Det genomsnittliga unionspriset för var och en av konformationsklasserna ska vara det viktade genomsnittet av de genomsnittliga unionspriserna för de klasser för fettansättningsgrad som ingår i den berörda konformationsklassen. Viktningen ska baseras på andelen slaktningar i varje klass för fettansättningsgrad i förhållande till det sammanlagda antalet slaktningar i den berörda konformationsklassen i unionen. |
| --- | --- |

b)

Det genomsnittliga unionspriset för var och en av konformationsklasserna ska vara det viktade genomsnittet av de genomsnittliga unionspriserna för de klasser för fettansättningsgrad som ingår i den berörda konformationsklassen. Viktningen ska baseras på andelen slaktningar i varje klass för fettansättningsgrad i förhållande till det sammanlagda antalet slaktningar i den berörda konformationsklassen i unionen.

| c) | Det genomsnittliga unionspriset ska vara det viktade genomsnittet av de genomsnittliga unionspriser som avses i led a. Viktningen ska grundas på andelen slaktningar i varje klass som avses i led a i förhållande till det sammanlagda antalet slaktningar i den berörda kategorin i unionen. |
| --- | --- |

c)

Det genomsnittliga unionspriset ska vara det viktade genomsnittet av de genomsnittliga unionspriser som avses i led a. Viktningen ska grundas på andelen slaktningar i varje klass som avses i led a i förhållande till det sammanlagda antalet slaktningar i den berörda kategorin i unionen.

2.   Det genomsnittliga unionspriset för samtliga kategorier ska vara det viktade genomsnittet av de genomsnittliga priser som avses i punkt 1 c. Viktningen ska baseras på varje kategoris andel av de sammanlagda slaktningarna av nötkreatur som är åtta månader eller äldre i unionen.

Artikel 19

Genomsnittligt unionspris för grisar

Det genomsnittliga unionspriset för varje klass som förtecknas i artikel 9 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184 ska vara det viktade genomsnittet av de nationella marknadspriser som noterats för klassen. Viktningen ska grundas på andelen slaktningar i den aktuella klassen i varje medlemsstat i förhållande till unionens sammanlagda slaktningar inom klassen.

Artikel 20

Genomsnittligt unionspris för nötkreatur som är yngre än åtta månader

Det genomsnittliga unionspriset för nötkreatur som slaktas vid en ålder på mindre än åtta månader ska vara genomsnittet av de priser som har noterats för dessa nötkreatur enligt artikel 10 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184. Genomsnittet ska viktas med koefficienter som fastställs på grundval av nettoproduktionen av sådana nötkreatur i unionen.

Artikel 21

Genomsnittligt unionspris för får som är yngre än tolv månader

Det genomsnittliga unionspriset för får som är yngre än tolv månader ska vara genomsnittet av de priser som har noterats för olika viktkategorier enligt artikel 11 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184. Genomsnittet ska viktas med koefficienter som fastställs på grundval av nettoproduktionen av sådana lamm i unionen.

AVSNITT II

Genomsnittligt unionspris för levande djur

Artikel 22

Genomsnittligt unionspris för tjurkalvar som är äldre än åtta dagar och yngre än fyra veckor

1.   Det genomsnittliga unionspriset per djur för tjurkalvar som är äldre än åtta dagar och yngre än fyra veckor ska vara genomsnittet av de priser som har noterats för tjurkalvar av mjölkboskap för uppfödning och tjurkalvar av köttboskap för uppfödning i enlighet med artikel 12 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184.

2.   Genomsnittet av de noterade priserna ska viktas med koefficienter som fastställts på grundval av antalet kor som noterats inom unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1165/2008 (10), enligt följande:

| a) | När det gäller tjurkalvar av mjölkboskap för uppfödning: antalet mjölkkor. |
| --- | --- |

a)

När det gäller tjurkalvar av mjölkboskap för uppfödning: antalet mjölkkor.

| b) | När det gäller tjurkalvar av köttboskap för uppfödning: antalet kor. |
| --- | --- |

b)

När det gäller tjurkalvar av köttboskap för uppfödning: antalet kor.

Artikel 23

Genomsnittligt unionspris för betesdjur

1.   Det genomsnittliga unionspriset per kg levande vikt för betesdjur ska vara genomsnittet av de priser som har noterats för unga betesdjur, årsgamla betesdjur av hankön och årsgamla betesdjur av honkön i enlighet med artikel 12 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184.

2.   Genomsnittet av de noterade priserna ska viktas med koefficienter som fastställts på grundval av antalet nötkreatur som rapporterats inom unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1165/2008, enligt följande:

| a) | När det gäller unga betesdjur, antalet nötkreatur på högst ett år och inte avsedda för slakt. |
| --- | --- |

a)

När det gäller unga betesdjur, antalet nötkreatur på högst ett år och inte avsedda för slakt.

| b) | När det gäller årsgamla betesdjur av hankön, antalet nötkreatur av hankön på minst ett år, men yngre än två år. |
| --- | --- |

b)

När det gäller årsgamla betesdjur av hankön, antalet nötkreatur av hankön på minst ett år, men yngre än två år.

| c) | När det gäller årsgamla betesdjur av honkön, antalet nötkreatur av honkön på minst ett år, men yngre än två år, som ännu inte har kalvat. |
| --- | --- |

c)

När det gäller årsgamla betesdjur av honkön, antalet nötkreatur av honkön på minst ett år, men yngre än två år, som ännu inte har kalvat.

Artikel 24

Genomsnittligt unionspris för smågrisar

Det genomsnittliga unionspriset för smågrisar på cirka 25 kg levande vikt ska vara genomsnittet av de priser som har noterats för smågrisar i enlighet med artikel 12 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184. Genomsnittet ska viktas med koefficienter som fastställs på grundval av antalet smågrisar som rapporteras inom unionen i enlighet med förordning (EG) nr 1165/2008.

KAPITEL IV

MEDDELANDEN

Artikel 25

Medlemsstaternas meddelanden till kommissionen

1.   De meddelanden som avses i denna artikel ska lämnas i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2017/1185.

2.   Senast den 15 april varje år ska medlemsstaterna meddela kommissionen det totala antalet nötkreatur på åtta månader eller äldre, grisar och får som slaktats under det föregående kalenderåret, fördelade enligt följande:

| a) | När det gäller nötkreatur: det totala antalet i varje kategori, konformationsklass och klass för fettansättningsgrad. |
| --- | --- |

a)

När det gäller nötkreatur: det totala antalet i varje kategori, konformationsklass och klass för fettansättningsgrad.

| b) | När det gäller grisar: det totala antalet för varje slaktkroppsklass. |
| --- | --- |

b)

När det gäller grisar: det totala antalet för varje slaktkroppsklass.

| c) | När det gäller får: det totala antalet för varje viktkategori. |
| --- | --- |

c)

När det gäller får: det totala antalet för varje viktkategori.

3.   Medlemsstaterna ska på begäran tillhandahålla kommissionen en förteckning över följande:

| a) | De slakterier som noterar priser i enlighet med artikel 8 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184 med uppgift om antal nötkreatur på åtta månader eller äldre som hanterats vid varje slakt under det föregående kalenderåret. |
| --- | --- |

a)

De slakterier som noterar priser i enlighet med artikel 8 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184 med uppgift om antal nötkreatur på åtta månader eller äldre som hanterats vid varje slakt under det föregående kalenderåret.

| b) | De fysiska eller juridiska personer som noterar priser i enlighet med artikel 8 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184 med uppgift om antal nötkreatur på åtta månader eller äldre som de har skickat till slakt under det föregående kalenderåret. |
| --- | --- |

b)

De fysiska eller juridiska personer som noterar priser i enlighet med artikel 8 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184 med uppgift om antal nötkreatur på åtta månader eller äldre som de har skickat till slakt under det föregående kalenderåret.

4.   På begäran av kommissionen ska medlemsstaterna meddela följande uppgifter (om dessa finns tillgängliga) om de produkter som omfattas av delarna XV, XVII och XVIII i bilaga I till förordning (EU) nr 1308/2013:

| a) | Marknadspriserna i medlemsstaterna för de produkter som importerats från tredjeland. |
| --- | --- |

a)

Marknadspriserna i medlemsstaterna för de produkter som importerats från tredjeland.

| b) | Priserna på de representativa marknaderna i tredjeland. |
| --- | --- |

b)

Priserna på de representativa marknaderna i tredjeland.

5.   De berörda medlemsstaterna ska meddela kommissionen de kvaliteter av slaktkroppar och levande djur, de viktningskoefficienter som avses i artiklarna 14, 15 och 16 i denna förordning, samt de korrigeringsfaktorer och de representativa marknader som avses i artiklarna 5, 10, 11 och 12 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184, senast den 1 juni varje år.

6.   På begäran av kommissionen ska medlemsstaterna meddela vilka åtgärder som vidtas för tillämpningen av artikel 3.1 och 3.2 i genomförandeförordning (EU) 2017/1184.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 26

Upphävande

Förordningarna (EG) nr 315/2002, (EG) nr 1249/2008 och (EU) nr 807/2013 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till förordningarna (EG) nr 315/2002, (EG) nr 1249/2008 och (EU) nr 807/2013 ska anses som hänvisningar till den här förordningen och till genomförandeförordning (EU) 2017/1184 och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga VI till den här förordningen.

Artikel 27

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning ska tillämpas från och med den 11 juli 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 315/2002 av den 20 februari 2002 om notering av priserna för färska och kylda slaktkroppar av får på gemenskapens representativa marknader (EUT L 50, 21.2.2002, s. 47).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 1249/2008 av den 10 december 2008 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och rapporteringen av priser på dessa (EUT L 337, 16.12.2008, s. 3).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 807/2013 av den 26 augusti 2013 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller övervakning av priser på vissa nötkreatur på representativa unionsmarknader (EUT L 228, 27.8.2013, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1184 av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsskalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vad gäller rapportering av marknadspriser för vissa kategorier av slaktkroppar och levande djur (se sidan 103 i detta nummer av EUT).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan till kommissionen av uppgifter och handlingar och om ändring och upphävande av vissa kommissionsförordningar (se sidan 113 i detta nummer av EUT).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1165/2008 av den 19 november 2008 om statistik över besättningar och köttproduktion och om upphävande av rådets direktiv 93/23/EEG, 93/24/EEG och 93/25/EEG (EUT L 321, 1.12.2008, s. 1).

10

---

BILAGA I

Ytterligare bestämmelser om de klasser för konformation och fettansättningsgrad för slaktkroppar av nötkreatur som avses i artikel 3.1

1.   KONFORMATION

Slaktkroppsprofilernas utveckling, särskilt vad gäller de väsentliga delarna (lår, rygg, bog).

| Konformationsklass | Ytterligare bestämmelser |
| --- | --- |
| S
  Förstklassig | Lår: Mycket starkt rundat, dubbelmusklat med tydliga muskelgränser | Innanlåret når mycket tydligt ned över fogen (bäckenbensfogen [symphisis pelvis]) |
| Rygg: Mycket bred och mycket kraftig, ända fram till och i höjd med bogen | Mycket rundad rumpstek |
| Bog: Mycket starkt rundad | |
| E
  Utmärkt | Lår: Mycket rundat | Innanlåret når tydligt ned över fogen (bäckenbensfogen) |
| Rygg: Bred och mycket kraftig, ända fram till och i höjd med bogen | Mycket rundad rumpstek |
| Bog: Mycket rundad | |
| U
  Mycket bra | Lår: Rundat | Innanlåret når ned över fogen (bäckenbensfogen) |
| Rygg: Bred och kraftig, ända fram till och i höjd med bogen | Rundad rumpstek |
| Bog: Rundad | |
| R
  Bra | Lår: Välutvecklat | Lätt rundade innanlår och rumpstek |
| Rygg: Fortfarande kraftig, men mindre bred i höjd med bogen | |
| Bog: Ganska välutvecklad | |
| O
  Ganska bra | Lår: Genomsnittligt utvecklat till svagt utvecklat | |
| Rygg: Genomsnittlig tjocklek till svag tjocklek | Rumpstek: Rak form |
| Bog: Genomsnittligt utvecklad till nästan platt | |
| P
  Dålig | Lår: Dåligt utvecklat | |
| Rygg: Smal med synliga ben | |
| Bog: Platt med synliga ben | |

Konformationsklass

Ytterligare bestämmelser

S

Förstklassig

Lår: Mycket starkt rundat, dubbelmusklat med tydliga muskelgränser

Innanlåret når mycket tydligt ned över fogen (bäckenbensfogen [symphisis pelvis])

Rygg: Mycket bred och mycket kraftig, ända fram till och i höjd med bogen

Mycket rundad rumpstek

Bog: Mycket starkt rundad

E

Utmärkt

Lår: Mycket rundat

Innanlåret når tydligt ned över fogen (bäckenbensfogen)

Rygg: Bred och mycket kraftig, ända fram till och i höjd med bogen

Mycket rundad rumpstek

Bog: Mycket rundad

U

Mycket bra

Lår: Rundat

Innanlåret når ned över fogen (bäckenbensfogen)

Rygg: Bred och kraftig, ända fram till och i höjd med bogen

Rundad rumpstek

Bog: Rundad

R

Bra

Lår: Välutvecklat

Lätt rundade innanlår och rumpstek

Rygg: Fortfarande kraftig, men mindre bred i höjd med bogen

Bog: Ganska välutvecklad

O

Ganska bra

Lår: Genomsnittligt utvecklat till svagt utvecklat

Rygg: Genomsnittlig tjocklek till svag tjocklek

Rumpstek: Rak form

Bog: Genomsnittligt utvecklad till nästan platt

P

Dålig

Lår: Dåligt utvecklat

Rygg: Smal med synliga ben

Bog: Platt med synliga ben

2.   FETTANSÄTTNINGSGRAD

Grad av fett på slaktkroppens utsida och i brösthålan

| Fettansättningsklass | Ytterligare bestämmelser |
| --- | --- |
| 1
  Mycket liten | Inget fett i brösthålan |
| 2
  Liten | I brösthålan är musklerna tydligt synliga mellan revbenen |
| 3
  Ordinär | I brösthålan är musklerna fortfarande synliga mellan revbenen |
| 4
  Riklig | Fettränderna på låret är betydande. I brösthålan kan musklerna mellan revbenen vara fettmarmorerade |
| 5
  Mycket riklig | Låret är nästan helt täckt med fett, så att fettränderna inte längre är tydligt synliga. I brösthålan är musklerna mellan revbenen fettmarmorerade |

Fettansättningsklass

Ytterligare bestämmelser

1

Mycket liten

Inget fett i brösthålan

2

Liten

I brösthålan är musklerna tydligt synliga mellan revbenen

3

Ordinär

I brösthålan är musklerna fortfarande synliga mellan revbenen

4

Riklig

Fettränderna på låret är betydande. I brösthålan kan musklerna mellan revbenen vara fettmarmorerade

5

Mycket riklig

Låret är nästan helt täckt med fett, så att fettränderna inte längre är tydligt synliga. I brösthålan är musklerna mellan revbenen fettmarmorerade

---

BILAGA II

Ytterligare bestämmelser om de klasser för konformation och fettansättningsgrad för slaktkroppar av får som avses i artikel 3.1

1.   KONFORMATION

Slaktkroppsprofilernas utveckling, särskilt vad gäller de väsentliga delarna (bakkvartspart, rygg, bog).

| Konformationsklass | Ytterligare bestämmelser |
| --- | --- |
| S
  Förstklassig | Bakkvartspart: Dubbelmuskulär utveckling. Extremt konvexa profiler
  Rygg: Extremt konvex, extremt bred, extremt tjock
  Bog: Extremt konvex och extremt tjock |
| E
  Utmärkt | Bakkvartspart: Mycket tjock. Mycket konvexa profiler
  Rygg: Mycket konvex, mycket bred och tjock ned till bogen
  Bog: Mycket konvex och mycket tjock |
| U
  Mycket bra | Bakkvartspart: Tjock. Konvexa profiler
  Rygg: Bred och tjock ned till bogen
  Bog: Tjock och konvex |
| R
  Bra | Bakkvartspart: Huvudsakligen raka profiler
  Rygg: Tjock men mindre bred ned till bogen
  Bog: Välutvecklad men mindre tjock |
| O
  Ganska bra | Bakkvartspart: Raka till konkava profiler
  Rygg: Mindre bred och tjock
  Bog: Närmast smal. Utan tjocklek |
| P
  Dålig | Bakkvartspart: Konkava till mycket konkava profiler
  Rygg: Smal och konkav med utstående ben
  Bog: Smal, platt och med utstående ben |

Konformationsklass

Ytterligare bestämmelser

S

Förstklassig

Bakkvartspart: Dubbelmuskulär utveckling. Extremt konvexa profiler

Rygg: Extremt konvex, extremt bred, extremt tjock

Bog: Extremt konvex och extremt tjock

E

Utmärkt

Bakkvartspart: Mycket tjock. Mycket konvexa profiler

Rygg: Mycket konvex, mycket bred och tjock ned till bogen

Bog: Mycket konvex och mycket tjock

U

Mycket bra

Bakkvartspart: Tjock. Konvexa profiler

Rygg: Bred och tjock ned till bogen

Bog: Tjock och konvex

R

Bra

Bakkvartspart: Huvudsakligen raka profiler

Rygg: Tjock men mindre bred ned till bogen

Bog: Välutvecklad men mindre tjock

O

Ganska bra

Bakkvartspart: Raka till konkava profiler

Rygg: Mindre bred och tjock

Bog: Närmast smal. Utan tjocklek

P

Dålig

Bakkvartspart: Konkava till mycket konkava profiler

Rygg: Smal och konkav med utstående ben

Bog: Smal, platt och med utstående ben

2.   FETTANSÄTTNINGSGRAD

Grad av fett på utsidan av och inuti slaktkroppen.

| Fettansättningsklass | Ytterligare bestämmelser (1) |
| --- | --- |
| 1.
  Mycket liten | Utvändigt | Spår av fett eller inget synligt fett |
| Invändigt | Bukhåla | Inget synligt fett eller spår av fett på njurarna |
| Brösthåla | Inget synligt fett eller spår av fett mellan revbenen |
| 2.
  Liten | Utvändigt | Ett tunt fettlager täcker en del av slaktkroppen, men kan vara mindre synligt på lemmarna |
| Invändigt | Bukhåla | Spår av fett eller ett tunt fettlager omsluter delar av njurarna |
| Brösthåla | Musklerna syns tydligt mellan revbenen |
| 3.
  Ordinär | Utvändigt | Ett tunt fettlager täcker hela eller större delen av slaktkroppen. Något kraftigare fettansättning vid svansroten |
| Invändigt | Bukhåla | Ett tunt fettlager omsluter en del av eller hela njurarna |
| Brösthåla | Musklerna fortfarande synliga mellan revbenen |
| 4.
  Riklig | Utvändigt | Ett tjockt fettlager täcker hela eller större delen av slaktkroppen, men kan vara tunnare på lemmarna och tjockare på bogen |
| Invändigt | Bukhåla | Njurarna är omslutna av fett |
| Brösthåla | Musklerna mellan revbenen kan vara fettmarmorerade. Fettdepåer kan vara synliga på revbenen |
| 5.
  Mycket riklig | Utvändigt | Mycket kraftig fettansättning
  Fettansamlingar kan vara synliga |
| Invändigt | Bukhåla | Njurarna är omslutna av ett tjockt fettlager |
| Brösthåla | Musklerna mellan revbenen är fettmarmorerade. Fettdepåer är synliga på revbenen |

Fettansättningsklass

Ytterligare bestämmelser (1)

1.

Mycket liten

Utvändigt

Spår av fett eller inget synligt fett

Invändigt

Bukhåla

Inget synligt fett eller spår av fett på njurarna

Brösthåla

Inget synligt fett eller spår av fett mellan revbenen

2.

Liten

Utvändigt

Ett tunt fettlager täcker en del av slaktkroppen, men kan vara mindre synligt på lemmarna

Invändigt

Bukhåla

Spår av fett eller ett tunt fettlager omsluter delar av njurarna

Brösthåla

Musklerna syns tydligt mellan revbenen

3.

Ordinär

Utvändigt

Ett tunt fettlager täcker hela eller större delen av slaktkroppen. Något kraftigare fettansättning vid svansroten

Invändigt

Bukhåla

Ett tunt fettlager omsluter en del av eller hela njurarna

Brösthåla

Musklerna fortfarande synliga mellan revbenen

4.

Riklig

Utvändigt

Ett tjockt fettlager täcker hela eller större delen av slaktkroppen, men kan vara tunnare på lemmarna och tjockare på bogen

Invändigt

Bukhåla

Njurarna är omslutna av fett

Brösthåla

Musklerna mellan revbenen kan vara fettmarmorerade. Fettdepåer kan vara synliga på revbenen

5.

Mycket riklig

Utvändigt

Mycket kraftig fettansättning

Fettansamlingar kan vara synliga

Invändigt

Bukhåla

Njurarna är omslutna av ett tjockt fettlager

Brösthåla

Musklerna mellan revbenen är fettmarmorerade. Fettdepåer är synliga på revbenen

---

(1)  De ytterligare bestämmelserna för bukhålan gäller inte vid tillämpningen av bilaga III.

---

BILAGA III

Klassificeringsskala för slaktkroppar av lamm med en slaktvikt på mindre än 13 kg enligt artikel 3.2

| Kategori | A | B | C |
| --- | --- | --- | --- |
| Vikt | ≤ 7 kg | 7,1–10 kg | 10,1–13 kg |
| Kvalitet | 1:a | 2:a | 1:a | 2:a | 1:a | 2:a |
| Köttets färg (*1) | ljusrosa | annan färg eller annan fettansättningsgrad | ljusrosa eller rosa | annan färg eller annan fettansättningsgrad | ljusrosa eller rosa | annan färg eller annan fettansättningsgrad |
| Klass av fettansättningsgrad (*2) | (2) (3) | (2) (3) | (2) (3) |

Kategori

A

B

C

Vikt

≤ 7 kg

7,1–10 kg

10,1–13 kg

Kvalitet

1:a

2:a

1:a

2:a

1:a

2:a

Köttets färg (*1)

ljusrosa

annan färg eller annan fettansättningsgrad

ljusrosa eller rosa

annan färg eller annan fettansättningsgrad

ljusrosa eller rosa

annan färg eller annan fettansättningsgrad

Klass av fettansättningsgrad (*2)

(2) (3)

(2) (3)

(2) (3)

---

(*1)  Fastställs på sidan bredvid rectus abdominis med hjälp av ett standardfärgkort.

(*2)  Enligt definitionen i del C.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013.

---

BILAGA IV

Godkännande för metoder för automatisk klassificering av slaktkroppar av nötkreatur och får enligt artikel 10

DEL A

Villkor och minimikrav för godkännande

| 1. | Den berörda medlemsstaten ska anordna ett godkännandetest med en jury bestående av minst fem auktoriserade experter när det gäller klassificering av slaktkroppar av nötkreatur och får. Två medlemmar av juryn ska komma från den medlemsstat som anordnar testet. Övriga jurymedlemmar ska komma från andra medlemsstater. Antalet experter i juryn ska vara ett udda tal. Experter från kommissionen och medlemsstaterna får närvara vid godkännandetestet som observatörer.
  Medlemmarna i juryn ska arbeta självständigt och anonymt.
  Den berörda medlemsstaten ska utse en samordnare för godkännandetestet som






  a) | inte får vara medlem i juryn, |
| --- | --- | --- |

1.

Medlemmarna i juryn ska arbeta självständigt och anonymt.

Den berörda medlemsstaten ska utse en samordnare för godkännandetestet som

a)

inte får vara medlem i juryn,

| b) | har tillräckliga tekniska kunskaper och är helt oberoende, |
| --- | --- |

b)

har tillräckliga tekniska kunskaper och är helt oberoende,

| c) | övervakar att jurymedlemmarna arbetar självständigt och anonymt, |
| --- | --- |

c)

övervakar att jurymedlemmarna arbetar självständigt och anonymt,

| d) | samlar in klassificeringsresultaten från jurymedlemmarna och de som framtagits med hjälp av de automatiserade klassificeringsmetoderna, |
| --- | --- |

d)

samlar in klassificeringsresultaten från jurymedlemmarna och de som framtagits med hjälp av de automatiserade klassificeringsmetoderna,

| e) | under hela godkännandetestet ser till att de klassificeringsresultat som erhållits med hjälp av metoderna för automatisk klassificering inte är tillgängliga för någon av jurymedlemmarna och vice versa, och inte heller för övriga berörda, |
| --- | --- |

e)

under hela godkännandetestet ser till att de klassificeringsresultat som erhållits med hjälp av metoderna för automatisk klassificering inte är tillgängliga för någon av jurymedlemmarna och vice versa, och inte heller för övriga berörda,

| f) | validerar klassificeringarna för varje slaktkropp och som, av objektiva skäl som ska fastställas, får besluta om att kassera slaktkroppar från det urval som används för analysen. |
| --- | --- |

f)

validerar klassificeringarna för varje slaktkropp och som, av objektiva skäl som ska fastställas, får besluta om att kassera slaktkroppar från det urval som används för analysen.

| 2. | I samband med godkännandetestet ska följande gälla:






  a) | Varje konformationsklass och klass för fettansättningsgrad ska delas in i tre underklasser. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Varje konformationsklass och klass för fettansättningsgrad ska delas in i tre underklasser.

| b) | Det ska krävas ett urval på minst 600 godkända slaktkroppar. |
| --- | --- |

b)

Det ska krävas ett urval på minst 600 godkända slaktkroppar.

| c) | Kasserade slaktkroppar får inte utgöra mer än 5 % av de slaktkroppar som ska klassificeras med metoderna för automatisk klassificering. |
| --- | --- |

c)

Kasserade slaktkroppar får inte utgöra mer än 5 % av de slaktkroppar som ska klassificeras med metoderna för automatisk klassificering.

| 3. | För varje validerad slaktkropp ska medianen av jurymedlemmarnas resultat anses som den korrekta klassificeringen för slaktkroppen i fråga.
  För att bedöma de automatiserade klassificeringsmetoderna ska resultaten från metoden för automatisk klassificering, för varje validerad slaktkropp, jämföras med medianvärdet av juryns resultat. Noggrannheten hos metoderna för automatisk klassificering ska fastställas med hjälp av ett system med poäng som fördelas enligt följande: | Konformation | Fettansättning |
| --- | --- | --- | --- |
| Inget fel | 10 | 10 |
| En felenhet (dvs. en underklass högre eller lägre) | 6 | 9 |
| Två felenheter (dvs. två underklasser högre eller lägre) | – 9 | 0 |
| Tre felenheter (dvs. tre underklasser högre eller lägre) | – 27 | – 13 |
| Fler än tre felenheter (dvs. fler än tre underklasser högre eller lägre) | – 48 | – 30 |

3.

För att bedöma de automatiserade klassificeringsmetoderna ska resultaten från metoden för automatisk klassificering, för varje validerad slaktkropp, jämföras med medianvärdet av juryns resultat. Noggrannheten hos metoderna för automatisk klassificering ska fastställas med hjälp av ett system med poäng som fördelas enligt följande:

Konformation

Fettansättning

Inget fel

10

10

En felenhet (dvs. en underklass högre eller lägre)

6

9

Två felenheter (dvs. två underklasser högre eller lägre)

– 9

0

Tre felenheter (dvs. tre underklasser högre eller lägre)

– 27

– 13

Fler än tre felenheter (dvs. fler än tre underklasser högre eller lägre)

– 48

– 30

För godkännande ska metoderna för automatisk klassificering uppnå minst 60 % av det maximala antalet poäng för både konformation och fettansättningsgrad.

Dessutom måste klassificeringen med hjälp av metoder för automatisk klassificering ligga inom följande gränser:

| | Konformation | Fettansättning |
| --- | --- | --- |
| Medelavvikelse | ± 0,30 | ± 0,60 |
| Regressionslinjens lutning | 1 ± 0,15 | 1 ± 0,30 |

Konformation

Fettansättning

Medelavvikelse

± 0,30

± 0,60

Regressionslinjens lutning

1 ± 0,15

1 ± 0,30

Om det under ett godkännandetest används mer än en slaktkroppspresentation, får skillnaderna mellan de olika presentationerna inte leda till skillnader i klassificeringsresultaten.

DEL B

Information som medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen beträffande organisationen av ett godkännanadetest

| a) | De datum då godkännandetestet äger rum. |
| --- | --- |

a)

De datum då godkännandetestet äger rum.

| b) | En detaljerad beskrivning av de slaktkroppar av vuxna nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och som klassificeras i den berörda medlemsstaten eller i en del av denna. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de slaktkroppar av vuxna nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och som klassificeras i den berörda medlemsstaten eller i en del av denna.

| c) | De statistiska metoder som används för att få fram det urval av slaktkroppar som med hänsyn till kategori, konformationsklass och klass av fettansättningsgrad ska vara representativa för de vuxna nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och som slaktas i den berörda medlemsstaten eller i en del av denna. |
| --- | --- |

c)

De statistiska metoder som används för att få fram det urval av slaktkroppar som med hänsyn till kategori, konformationsklass och klass av fettansättningsgrad ska vara representativa för de vuxna nötkreatur som är åtta månader gamla eller äldre och som slaktas i den berörda medlemsstaten eller i en del av denna.

| d) | Namn på och adress till det slakteri/de slakterier där godkännandetestet ska äga rum, en redogörelse för bearbetningslinjen/bearbetningslinjerna och dess/deras kapacitet, däribland kapacitet per timme. |
| --- | --- |

d)

Namn på och adress till det slakteri/de slakterier där godkännandetestet ska äga rum, en redogörelse för bearbetningslinjen/bearbetningslinjerna och dess/deras kapacitet, däribland kapacitet per timme.

| e) | Den presentation/de presentationer av slaktkroppar som ska användas under godkännandetestet. |
| --- | --- |

e)

Den presentation/de presentationer av slaktkroppar som ska användas under godkännandetestet.

| f) | En beskrivning av utrustningen för automatisk klassificering och dess tekniska funktioner, särskilt säkerheten när det gäller manipulering. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av utrustningen för automatisk klassificering och dess tekniska funktioner, särskilt säkerheten när det gäller manipulering.

| g) | De auktoriserade experter som utsetts av den berörda medlemsstaten att delta i godkännandetestet i egenskap av jurymedlemmar. |
| --- | --- |

g)

De auktoriserade experter som utsetts av den berörda medlemsstaten att delta i godkännandetestet i egenskap av jurymedlemmar.

| h) | Samordnaren för godkännandetestet, med belägg för dennas tillfredsställande tekniska kunskaper och fullständiga oberoende. |
| --- | --- |

h)

Samordnaren för godkännandetestet, med belägg för dennas tillfredsställande tekniska kunskaper och fullständiga oberoende.

| i) | Namn på och adress till det oberoende organ som utsetts av den berörda medlemsstaten och som ska analysera resultaten från godkännandetestet. |
| --- | --- |

i)

Namn på och adress till det oberoende organ som utsetts av den berörda medlemsstaten och som ska analysera resultaten från godkännandetestet.

DEL C

Information som medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen beträffande godkännanadetestets resultat

| a) | En sammanfattning av klassificeringsresultaten som undertecknats av jurymedlemmarna och av samordnaren för godkännandetestet. |
| --- | --- |

a)

En sammanfattning av klassificeringsresultaten som undertecknats av jurymedlemmarna och av samordnaren för godkännandetestet.

| b) | Samordnarens rapport om organisationen av godkännandetestet mot bakgrund av de villkor och minimikrav som anges i del A. |
| --- | --- |

b)

Samordnarens rapport om organisationen av godkännandetestet mot bakgrund av de villkor och minimikrav som anges i del A.

| c) | En kvantitativ analys, enligt en metod som ska fastställas av kommissionen, av resultaten från godkännandetestet med uppgift om varje enskild klassificerares resultat och de som erhållits genom metoden för automatisk klassificering. De uppgifter som används för analysen ska tillhandahållas i ett elektroniskt format som ska fastställas av kommissionen. |
| --- | --- |

c)

En kvantitativ analys, enligt en metod som ska fastställas av kommissionen, av resultaten från godkännandetestet med uppgift om varje enskild klassificerares resultat och de som erhållits genom metoden för automatisk klassificering. De uppgifter som används för analysen ska tillhandahållas i ett elektroniskt format som ska fastställas av kommissionen.

| d) | Noggrannhet för metoden för automatisk klassificering fastställd i enlighet med bestämmelserna i del A.3. |
| --- | --- |

d)

Noggrannhet för metoden för automatisk klassificering fastställd i enlighet med bestämmelserna i del A.3.

---

BILAGA V

Godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris enligt artikel 11

DEL A

1.   VILLKOR OCH MINIMIKRAV FÖR GODKÄNNANDE

Följande ska ingå i godkännandetestet:

| a) | Ett representativt urval av slaktkroppar av gris som ska ingå i ett dissekeringsprov.






  — | Det representativa urvalet ska återspegla den berörda grispopulationen och bestå av minst 120 slaktkroppar. |
| --- | --- | --- |

a)

Ett representativt urval av slaktkroppar av gris som ska ingå i ett dissekeringsprov.

—

Det representativa urvalet ska återspegla den berörda grispopulationen och bestå av minst 120 slaktkroppar.

| b) | Registrering av de mätningar (prediktorvariabler) som görs på det representativa urvalet av slaktkroppar av gris.






  — | De mätningar som används för att beräkna procentandelen magert kött ska registreras vid ett eller flera slakterier med hjälp av teknik(er) som ska godkännas. |
| --- | --- | --- |

b)

Registrering av de mätningar (prediktorvariabler) som görs på det representativa urvalet av slaktkroppar av gris.

—

De mätningar som används för att beräkna procentandelen magert kött ska registreras vid ett eller flera slakterier med hjälp av teknik(er) som ska godkännas.

| c) | Ett dissekeringsprov för beräkning av referensandelen magert kött i slaktkroppar av gris enligt beskrivningen i del A.2.






  — | Provet ska omfatta dissekering av ett urval av slaktkroppar av gris som delas upp i kött, fett och ben. Innehållet av magert kött i en slaktkropp av gris ska utgöras av förhållandet mellan den totala vikten av de röda tvärstrimmiga musklerna, under förutsättning att de kan avskiljas med kniv, och slaktkroppens vikt. Den totala vikten av de röda tvärstrimmiga musklerna ska fastställas antingen






  i) | genom fullständig dissekering av slaktkroppen enligt del A punkt 2.2, eller |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Ett dissekeringsprov för beräkning av referensandelen magert kött i slaktkroppar av gris enligt beskrivningen i del A.2.

—

Provet ska omfatta dissekering av ett urval av slaktkroppar av gris som delas upp i kött, fett och ben. Innehållet av magert kött i en slaktkropp av gris ska utgöras av förhållandet mellan den totala vikten av de röda tvärstrimmiga musklerna, under förutsättning att de kan avskiljas med kniv, och slaktkroppens vikt. Den totala vikten av de röda tvärstrimmiga musklerna ska fastställas antingen

i)

genom fullständig dissekering av slaktkroppen enligt del A punkt 2.2, eller

| ii) | genom delvis dissekering av slaktkroppen enligt del A punkt 2.3, eller |
| --- | --- |

ii)

genom delvis dissekering av slaktkroppen enligt del A punkt 2.3, eller

| iii) | genom en kombination av fullständig och delvis dissekering med hjälp av en nationell metod som bygger på erkända statistiska metoder. |
| --- | --- |

iii)

genom en kombination av fullständig och delvis dissekering med hjälp av en nationell metod som bygger på erkända statistiska metoder.

Den fullständiga dissekering som avses i led i får även ersättas av en bedömning av procentandelen magert kött med hjälp av en datortomograf, förutsatt att tillfredsställande komparativa dissektionsresultat erhålls.

Om metoden kombineras med en snabb nationell metod enligt led iii får antalet slaktkroppar för fullständig eller delvis dissekering minskas till 50 om medlemsstaten kan visa att tillförlitligheten är minst lika med den som erhålls med hjälp av statistiska standardmetoder för 120 slaktkroppar.

| d) | En ekvation (formel) för klassificeringsmetoden som ska godkännas.






  — | En ekvation ska beräknas för att bedöma procentandelen magert kött i ett representativt urval av slaktkroppar från prediktionsvariabler som mäts på dessa slaktkroppar. |
| --- | --- | --- |

d)

En ekvation (formel) för klassificeringsmetoden som ska godkännas.

—

En ekvation ska beräknas för att bedöma procentandelen magert kött i ett representativt urval av slaktkroppar från prediktionsvariabler som mäts på dessa slaktkroppar.

| — | Procentandelen magert kött på varje slaktkropp som ingår i dissekeringsproven ska beräknas utifrån denna formel. |
| --- | --- |

—

Procentandelen magert kött på varje slaktkropp som ingår i dissekeringsproven ska beräknas utifrån denna formel.

| e) | Den statistiska standardanalys som används för att bedöma resultatet av dissekeringsprovet.






  — | Den procentandel magert kött som beräknas med hjälp av klassificeringsmetoden ska jämföras med referensprocentandelen kött som erhållits vid dissekeringsprovet. |
| --- | --- | --- |

e)

Den statistiska standardanalys som används för att bedöma resultatet av dissekeringsprovet.

—

Den procentandel magert kött som beräknas med hjälp av klassificeringsmetoden ska jämföras med referensprocentandelen kött som erhållits vid dissekeringsprovet.

| f) | Införande eller ändring av ekvationen för klassificeringsmetoden för uppskattning av procentandelen magert kött i en slaktkropp av gris.






  — | Ekvationen ska integreras med klassificeringstekniken efter det att klassificeringsmetoderna har godkänts av kommissionen. |
| --- | --- | --- |

f)

Införande eller ändring av ekvationen för klassificeringsmetoden för uppskattning av procentandelen magert kött i en slaktkropp av gris.

—

Ekvationen ska integreras med klassificeringstekniken efter det att klassificeringsmetoderna har godkänts av kommissionen.

Klassificeringsmetoderna får godkännas endast om kvadratroten ur medelkvadratavvikelsen för prediktionen (RMSEP), beräknad med fullständig korsvalidering eller med en testsetvalidering av ett representativt urval på minst 60 slaktkroppar, är mindre än 2,5. Dessutom ska outliers (extrema slaktkroppar) ingå i beräkningen av RMSEP.

Om det under ett godkännandetest används mer än en slaktkroppspresentation, får skillnaderna mellan de olika presentationerna inte leda till skillnader i klassificeringsresultaten.

2.   FÖRFARANDE FÖR DISSEKERINGSPROVET FÖR UPPSKATTNING AV REFERENSPROCENTANDELEN MAGERT KÖTT I EN SLAKTKROPP AV GRIS

| 2.1 | För uppskattningen av procentandelen magert kött krävs att en halv slaktkropp dissekeras fullständigt i enlighet med den referensmetod som anges i del 1 c. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vid fullständig dissekering ska referensprocentandelen magert kött (YTD) beräknas på följande sätt:





  Det magra köttets vikt ska beräknas genom att totalvikten icke-kött dras av från slaktkroppens totalvikt före dissekering. Fötterna och huvudet, med undantag av kindbacken, ska inte dissekeras. |
| --- | --- |

2.2

Formula

Det magra köttets vikt ska beräknas genom att totalvikten icke-kött dras av från slaktkroppens totalvikt före dissekering. Fötterna och huvudet, med undantag av kindbacken, ska inte dissekeras.

| 2.3 | Vid delvis dissekering ska uppskattningen av referensprocentandelen magert kött (YPD) baseras på dissekering av de fyra största styckningsdelarna (bog, rygg, skinka och sida) plus filéns vikt. Procentandelen magert kött vid delvis dissekering ska beräknas enligt följande:





  Vikten av köttet i dessa fyra styckningsdelar (bog, rygg, skinka och sida) ska beräknas genom att totalvikten icke-kött i de fyra styckningsdelarna dras av från styckningsdelarnas totalvikt före dissekering.
  Avvikelsen mellan den totala dissekeringen och den delvisa dissekeringen ska korrigeras på grundval av ett prov som dissekeras helt. |
| --- | --- |

2.3

Formula

Vikten av köttet i dessa fyra styckningsdelar (bog, rygg, skinka och sida) ska beräknas genom att totalvikten icke-kött i de fyra styckningsdelarna dras av från styckningsdelarnas totalvikt före dissekering.

Avvikelsen mellan den totala dissekeringen och den delvisa dissekeringen ska korrigeras på grundval av ett prov som dissekeras helt.

| 2.4 | Procentandelen magert kött kan uppskattas genom ett analytiskt förfarande som bygger på att den vänstra halva slaktkroppen skannas med datortomograf. Om datortomografen inte är kalibrerad för fullständig dissekering av slaktkroppen, ska en korrigering göras för potentiella avvikelser, vilken ska baseras på ett delprov som ska dissekeras fullständigt i enlighet med referensmetoden. Endast den del av den vänstra halva slaktkroppen som innehåller magert kött enligt dissekeringsmetod för fullständig dissekering behöver skannas, dvs. fötterna och huvudet, med undantag av kindbacken, behöver inte skannas. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Den korrigering för avvikelser som måste göras vid delvis dissekering eller vid datortomografi ska baseras på ett representativt delprov som ska omfatta alla kombinationer av stratifieringsfaktorer som ras, kön och fettansättning som ingår i det övergripande urvalet. Minst tio slaktkroppar ska väljas ut för korrigering av avvikelser.
  Om den population av grisar för slakt som ska ligga till grund för urvalet har samma kännetecken som den population för vilken det ska göras delvis dissekering eller om det vid datortomografi har gjorts en tidigare korrigering ska det inte krävas någon ytterligare fullständig dissekering.
  Om det finns en beskrivning av datortomografin och om denna kan kopplas genom mätning till en fullständig dissekering eller till ett annat förfarande där det gjorts en korrigering i samband med datortomografi, behövs inte någon ytterligare fullständig dissekering. |
| --- | --- |

2.5

Om den population av grisar för slakt som ska ligga till grund för urvalet har samma kännetecken som den population för vilken det ska göras delvis dissekering eller om det vid datortomografi har gjorts en tidigare korrigering ska det inte krävas någon ytterligare fullständig dissekering.

Om det finns en beskrivning av datortomografin och om denna kan kopplas genom mätning till en fullständig dissekering eller till ett annat förfarande där det gjorts en korrigering i samband med datortomografi, behövs inte någon ytterligare fullständig dissekering.

DEL B

Information som medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen och övriga medlemsstater i form av protokoll från godkännandetest

| 1. | Del 1 i protokollet ska ge en detaljerad beskrivning av dissekeringsprovet, däribland






  a) | provperiod och tidsplan för hela godkännandeförfarandet, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

provperiod och tidsplan för hela godkännandeförfarandet,

| b) | slakteriernas antal och plats, |
| --- | --- |

b)

slakteriernas antal och plats,

| c) | en beskrivning av den grispopulation som omfattas av provmetoden, |
| --- | --- |

c)

en beskrivning av den grispopulation som omfattas av provmetoden,

| d) | en presentation av den dissekeringsmetod (fullständig eller delvis) som valts, |
| --- | --- |

d)

en presentation av den dissekeringsmetod (fullständig eller delvis) som valts,

| e) | en beskrivning av förfarandet om en datortomograf används enligt del A.1, |
| --- | --- |

e)

en beskrivning av förfarandet om en datortomograf används enligt del A.1,

| f) | en presentation av de statistiska metoder som används i samband med den valda urvalsmetoden, |
| --- | --- |

f)

en presentation av de statistiska metoder som används i samband med den valda urvalsmetoden,

| g) | en beskrivning av den snabba nationella metoden, om en sådan används, |
| --- | --- |

g)

en beskrivning av den snabba nationella metoden, om en sådan används,

| h) | exakt vilken presentation av slaktkropparna som kommer att användas. |
| --- | --- |

h)

exakt vilken presentation av slaktkropparna som kommer att användas.

| 2. | Del 2 i protokollet ska innehålla en detaljerad beskrivning av dissekeringsprovet, däribland






  a) | en presentation av de statistiska metoder som används i samband med den valda urvalsmetoden, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

en presentation av de statistiska metoder som används i samband med den valda urvalsmetoden,

| b) | den ekvation som ska införas eller som har ändrats, |
| --- | --- |

b)

den ekvation som ska införas eller som har ändrats,

| c) | en numerisk och en grafisk beskrivning av resultaten, |
| --- | --- |

c)

en numerisk och en grafisk beskrivning av resultaten,

| d) | en beskrivning av den aktuella utrustningen, |
| --- | --- |

d)

en beskrivning av den aktuella utrustningen,

| e) | viktgränsen för svin på vilka den nya metoden får användas och alla andra begränsningar i metodens praktiska tillämpning. |
| --- | --- |

e)

viktgränsen för svin på vilka den nya metoden får användas och alla andra begränsningar i metodens praktiska tillämpning.

| f) | De uppgifter som används för analysen ska tillhandahållas i ett elektroniskt format. |
| --- | --- |

f)

De uppgifter som används för analysen ska tillhandahållas i ett elektroniskt format.

---

BILAGA VI

Jämförelsetabell

1.   Förordning (EG) nr 1249/2008

| Förordning (EG) nr 1249/2008 | Denna förordning | Genomförandeförordning (EU) 2017/1184 |
| --- | --- | --- |
| Artikel 2.4 | Artikel 1 | |
| Artikel 3 | Artikel 3.1 | |
| Artikel 4 | Artikel 4 | |
| Artikel 5 | Artikel 2.1 | |
| Artikel 6.1 | Artikel 7.1 | |
| Artikel 6.2 första stycket | Artikel 7.3 a | |
| Artikel 6.2 andra stycket | Artikel 7.5 | |
| Artikel 6.3 | Artikel 8.2 a | |
| Artikel 6.3 andra och tredje styckena | Artikel 8.3 a | |
| Artikel 6.3 andra stycket | Artikel 8.4 | |
| Artikel 6.4 c | Artikel 8.4 | |
| Artikel 6.4 d | Artikel 8.5 | |
| Artikel 6.7 | Artikel 8.6 b | |
| Artikel 7 | | Artikel 1 |
| Artikel 8 | Artikel 9 | |
| Artikel 9 | Artikel 10 | |
| Artikel 10 | Artikel 12 | |
| Artikel 11.1 | | Artikel 2.2 |
| Artikel 11.2 första stycket | | Artiklarna 2.1 och 3.2 a |
| Artikel 11.2 andra stycket | | Artikel 3.2 c i |
| Artikel 11.2 tredje stycket | Artikel 25.5 | |
| Artikel 11.3 | | Artikel 3.3 |
| Artikel 11.4 | | Artikel 2.3 |
| Artikel 12 | | Artikel 4 |
| Artikel 13.1 | Artikel 14.1 och 14.2 | |
| Artikel 13.2 | Artikel 14.3 | |
| Artikel 13.3 | Artikel 6.3 | |
| Artikel 13.4 | Artikel 6.4 | |
| Artikel 13.5 första stycket | | Artikel 5.1 |
| Artikel 13.5 andra stycket | | Artikel 5.2 |
| Artikel 14.1 | | Artikel 7 |
| Artikel 14.2 | | Artikel 6 |
| Artikel 15 | | Artikel 8 |
| Artikel 16.1 första stycket | | Artikel 14 |
| Artikel 16.1 andra stycket | | Artikel 13.1 första stycket |
| Artikel 16.2 | Artikel 14.4 | |
| Artikel 16.3 | Artikel 17.2 | |
| Artikel 16.4 andra stycket | Artikel 17.1 | |
| Artikel 16.5 | | Artikel 13.2 första och andra styckena |
| Artikel 16.7 a | | Artikel 13.2 tredje stycket |
| Artikel 18 | Artikel 18 | |
| Artikel 19 | Artikel 25.1 och 25.2 | |
| Artikel 20.2 a | Artikel 2.1 b | |
| Artikel 20.2 b | Artikel 2.2 a | |
| Artikel 21.1 första stycket | Artikel 7.1 | |
| Artikel 21.1 andra stycket | Artikel 7.2 | |
| Artikel 21.2 | Artikel 5 andra stycket | |
| Artikel 21.3 första stycket | Artikel 8.1 och 8.2 b | |
| Artikel 21.3 andra stycket | Artikel 8.4 | |
| Artikel 21.3 fjärde stycket | Artikel 8.3 c | |
| Artikel 21.4 | Artikel 8.6 a | |
| Artikel 21.5 | Artikel 6.1 | |
| Artikel 22.2 första stycket | Artikel 7.3 b | |
| Artikel 22.2 andra stycket | Artikel 14.3 | |
| Artikel 22.2 tredje stycket | Artikel 7.4 a | |
| Artikel 23.4 | Artikel 11.3 | |
| Artikel 23.5 | Artikel 11.5 | |
| Artikel 24.2 första stycket | | Artiklarna 2.1 och 3.2 b |
| Artikel 24.2 andra stycket | | Artikel 3.2 c ii |
| Artikel 24.4 | | Artikel 2.3 |
| Artikel 25.2 | | Artikel 9 |
| Artikel 26.1 | Artikel 14.1 | |
| Artikel 26.2 | Artikel 14.2 och 14.3 | |
| Artikel 26.3 | Artiklarna 19 och 25 | |
| Artikel 27.3 | Artikel 25.3 | |
| Artikel 28 | Artikel 3.2 | |
| Artikel 29 | Artikel 3.1 | |
| Artikel 30.2 | Artikel 7.3 a | |
| Artikel 30.3 första stycket | Artikel 8.2 a och 8.3 b | |
| Artikel 30.3 andra stycket | Artikel 8.4 | |
| Artikel 30.4 | Artikel 8.5 | |
| Artikel 31 | Artikel 9 | |
| Artikel 33.1 | Artikel 15.1 första stycket | |
| Artikel 33.2 | Artikel 15.4 | |
| Artikel 35 | Artikel 21 | |
| Artikel 38 | | Artiklarna 16, 17 och 18 |

Förordning (EG) nr 1249/2008

Denna förordning

Genomförandeförordning (EU) 2017/1184

Artikel 2.4

Artikel 1

Artikel 3

Artikel 3.1

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 2.1

Artikel 6.1

Artikel 7.1

Artikel 6.2 första stycket

Artikel 7.3 a

Artikel 6.2 andra stycket

Artikel 7.5

Artikel 6.3

Artikel 8.2 a

Artikel 6.3 andra och tredje styckena

Artikel 8.3 a

Artikel 6.3 andra stycket

Artikel 8.4

Artikel 6.4 c

Artikel 8.4

Artikel 6.4 d

Artikel 8.5

Artikel 6.7

Artikel 8.6 b

Artikel 7

Artikel 1

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 10

Artikel 10

Artikel 12

Artikel 11.1

Artikel 2.2

Artikel 11.2 första stycket

Artiklarna 2.1 och 3.2 a

Artikel 11.2 andra stycket

Artikel 3.2 c i

Artikel 11.2 tredje stycket

Artikel 25.5

Artikel 11.3

Artikel 3.3

Artikel 11.4

Artikel 2.3

Artikel 12

Artikel 4

Artikel 13.1

Artikel 14.1 och 14.2

Artikel 13.2

Artikel 14.3

Artikel 13.3

Artikel 6.3

Artikel 13.4

Artikel 6.4

Artikel 13.5 första stycket

Artikel 5.1

Artikel 13.5 andra stycket

Artikel 5.2

Artikel 14.1

Artikel 7

Artikel 14.2

Artikel 6

Artikel 15

Artikel 8

Artikel 16.1 första stycket

Artikel 14

Artikel 16.1 andra stycket

Artikel 13.1 första stycket

Artikel 16.2

Artikel 14.4

Artikel 16.3

Artikel 17.2

Artikel 16.4 andra stycket

Artikel 17.1

Artikel 16.5

Artikel 13.2 första och andra styckena

Artikel 16.7 a

Artikel 13.2 tredje stycket

Artikel 18

Artikel 18

Artikel 19

Artikel 25.1 och 25.2

Artikel 20.2 a

Artikel 2.1 b

Artikel 20.2 b

Artikel 2.2 a

Artikel 21.1 första stycket

Artikel 7.1

Artikel 21.1 andra stycket

Artikel 7.2

Artikel 21.2

Artikel 5 andra stycket

Artikel 21.3 första stycket

Artikel 8.1 och 8.2 b

Artikel 21.3 andra stycket

Artikel 8.4

Artikel 21.3 fjärde stycket

Artikel 8.3 c

Artikel 21.4

Artikel 8.6 a

Artikel 21.5

Artikel 6.1

Artikel 22.2 första stycket

Artikel 7.3 b

Artikel 22.2 andra stycket

Artikel 14.3

Artikel 22.2 tredje stycket

Artikel 7.4 a

Artikel 23.4

Artikel 11.3

Artikel 23.5

Artikel 11.5

Artikel 24.2 första stycket

Artiklarna 2.1 och 3.2 b

Artikel 24.2 andra stycket

Artikel 3.2 c ii

Artikel 24.4

Artikel 2.3

Artikel 25.2

Artikel 9

Artikel 26.1

Artikel 14.1

Artikel 26.2

Artikel 14.2 och 14.3

Artikel 26.3

Artiklarna 19 och 25

Artikel 27.3

Artikel 25.3

Artikel 28

Artikel 3.2

Artikel 29

Artikel 3.1

Artikel 30.2

Artikel 7.3 a

Artikel 30.3 första stycket

Artikel 8.2 a och 8.3 b

Artikel 30.3 andra stycket

Artikel 8.4

Artikel 30.4

Artikel 8.5

Artikel 31

Artikel 9

Artikel 33.1

Artikel 15.1 första stycket

Artikel 33.2

Artikel 15.4

Artikel 35

Artikel 21

Artikel 38

Artiklarna 16, 17 och 18

2.   Förordning (EG) nr 315/2002

| Förordning (EG) nr 315/2002 | Denna förordning | Genomförandeförordning (EU) 2017/1184 |
| --- | --- | --- |
| Artikel 2 | Artikel 15.1 b | |

Förordning (EG) nr 315/2002

Denna förordning

Genomförandeförordning (EU) 2017/1184

Artikel 2

Artikel 15.1 b

3.   Förordning (EU) nr 807/2013

| Förordning (EU) nr 807/2013 | Denna förordning | Genomförandeförordning (EU) 2017/1184 |
| --- | --- | --- |
| Artikel 1.1 | Artikel 22 | |
| Artikel 1.2 första stycket | | Artikel 22 |
| Artikel 1.2 andra stycket | Artikel 16.2 | |
| Artikel 1.3 | Artikel 16.1 a | |
| Artikel 2.1 | Artikel 23 | |
| Artikel 2.2 första stycket | | Artikel 12 |
| Artikel 2.2 andra stycket | Artikel 16.2 | |
| Artikel 2.3 | Artikel 16.1 b | |
| Artikel 3.1 | Artikel 20 | |
| Artikel 3.2 första stycket | | Artikel 10 |
| Artikel 3.2 andra stycket | Artikel 15.1 | |
| Artikel 3.3 a–d | Artikel 6.2 | |
| Artikel 3.3 andra stycket | | Artikel 5.1 |
| Artikel 3.4 | Artikel 15.3 | |
| Artikel 4.1 | | Artikel 13.1 |

Förordning (EU) nr 807/2013

Denna förordning

Genomförandeförordning (EU) 2017/1184

Artikel 1.1

Artikel 22

Artikel 1.2 första stycket

Artikel 22

Artikel 1.2 andra stycket

Artikel 16.2

Artikel 1.3

Artikel 16.1 a

Artikel 2.1

Artikel 23

Artikel 2.2 första stycket

Artikel 12

Artikel 2.2 andra stycket

Artikel 16.2

Artikel 2.3

Artikel 16.1 b

Artikel 3.1

Artikel 20

Artikel 3.2 första stycket

Artikel 10

Artikel 3.2 andra stycket

Artikel 15.1

Artikel 3.3 a–d

Artikel 6.2

Artikel 3.3 andra stycket

Artikel 5.1

Artikel 3.4

Artikel 15.3

Artikel 4.1

Artikel 13.1

---

| 4.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 171/100 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 171/100

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/1183

av den 20 april 2017

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan av uppgifter och handlingar till kommissionen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (1), särskilt artikel 67.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (2), särskilt artikel 223.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 upphävdes och ersattes rådets förordningar (EG) nr 73/2009 (3) och (EG) nr 1234/2007 (4). I förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013, och de akter som antagits på grundval av dessa förordningar, fastställs ett flertal skyldigheter för medlemsstaterna att anmäla uppgifter och handlingar till kommissionen. Dessa förordningar ger dessutom kommissionen befogenhet att i detta sammanhang anta delegerade akter och genomförandeakter. För att säkerställa att anmälan av uppgifter och handlingar till kommissionen sker på ett smidigt sätt är det nödvändigt att anta vissa regler genom sådana akter. Dessa regler bör ersätta reglerna i kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 (5), som därför bör upphävas. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 upphävdes och ersattes rådets förordningar (EG) nr 73/2009 (3) och (EG) nr 1234/2007 (4). I förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013, och de akter som antagits på grundval av dessa förordningar, fastställs ett flertal skyldigheter för medlemsstaterna att anmäla uppgifter och handlingar till kommissionen. Dessa förordningar ger dessutom kommissionen befogenhet att i detta sammanhang anta delegerade akter och genomförandeakter. För att säkerställa att anmälan av uppgifter och handlingar till kommissionen sker på ett smidigt sätt är det nödvändigt att anta vissa regler genom sådana akter. Dessa regler bör ersätta reglerna i kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 (5), som därför bör upphävas.

| (2) | Kommissionen har intensifierat sina ansträngningar att utveckla datorsystem som gör det möjligt att hantera handlingar och förfaranden elektroniskt, både i sina egna interna arbetsförfaranden och i sina förbindelser med de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna har även utvecklat datorsystem på nationell nivå för att säkerställa den delade förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har intensifierat sina ansträngningar att utveckla datorsystem som gör det möjligt att hantera handlingar och förfaranden elektroniskt, både i sina egna interna arbetsförfaranden och i sina förbindelser med de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna har även utvecklat datorsystem på nationell nivå för att säkerställa den delade förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (3) | En rättslig ram bör i detta sammanhang fastställa gemensamma regler som ska tillämpas på informationssystem som inrättas för medlemsstaternas anmälningar av uppgifter och handlingar till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

En rättslig ram bör i detta sammanhang fastställa gemensamma regler som ska tillämpas på informationssystem som inrättas för medlemsstaternas anmälningar av uppgifter och handlingar till kommissionen.

| (4) | Vilken typ av uppgifter som ska anmälas enligt förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 bör också fastställas liksom uppgifternas beskaffenhet. |
| --- | --- |

(4)

Vilken typ av uppgifter som ska anmälas enligt förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 bör också fastställas liksom uppgifternas beskaffenhet.

| (5) | Om det på grund av marknadsutvecklingen är nödvändigt att få in marknadsinformation utöver den som föreskrivs i denna förordning och den åtföljande genomförandeförordningen bör kommissionen vara bemyndigad att under en begränsad tid begära in sådan information. |
| --- | --- |

(5)

Om det på grund av marknadsutvecklingen är nödvändigt att få in marknadsinformation utöver den som föreskrivs i denna förordning och den åtföljande genomförandeförordningen bör kommissionen vara bemyndigad att under en begränsad tid begära in sådan information.

| (6) | För att säkerställa att anmälningssystemet fungerar korrekt bör de som är bemyndigade att göra anmälningar alltid identifieras i de system som inrättas. Den enda kontaktinstans som ska utses av varje medlemsstat bör ansvara för identifieringsprocessen. Det bör vidare fastställas villkor för beviljandet av åtkomsträttigheter till kommissionens informationssystem. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att anmälningssystemet fungerar korrekt bör de som är bemyndigade att göra anmälningar alltid identifieras i de system som inrättas. Den enda kontaktinstans som ska utses av varje medlemsstat bör ansvara för identifieringsprocessen. Det bör vidare fastställas villkor för beviljandet av åtkomsträttigheter till kommissionens informationssystem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs regler om komplettering av förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller typen av uppgifter som ska anmälas och uppgifternas beskaffenhet samt åtkomsträttigheter till uppgifterna eller de informationssystem som görs tillgängliga för fullgörandet av de anmälningsskyldigheter som fastställs i dessa förordningar och i de akter som antas på grundval av dessa förordningar.

2.   De anmälningsskyldigheter som fastställs genom denna förordning omfattar de sektorer som förtecknas i artikel 1.2 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Artikel 2

Typen av uppgifter som ska lämnas och uppgifternas beskaffenhet

1.   Anmälningsskyldigheten ska omfatta alla uppgifter som behövs för de syften som fastställs i artikel 67 i förordning (EU) nr 1307/2013 och artikel 223 i förordning (EU) nr 1308/2013 eller för tillämpningen av de akter som antas på grundval av dessa förordningar eller för att uppfylla internationella avtal som ingåtts i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   Anmälningsskyldigheten ska omfatta kvantitativa uppgifter i form av främst siffror och kvalitativa uppgifter i form av främst texter och rapporter.

Artikel 3

Ytterligare uppgifter för förvaltningen av jordbruksmarknader

1.   Om ytterligare uppgifter inom ramen för kapitel II i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 (6) omgående behövs på grund av marknadsutvecklingen får kommissionen begära att medlemsstaterna ska anmäla sådana ytterligare uppgifter och tillhandahålla de formulär som krävs för denna rapportering.

2.   En begäran enligt punkt 1 ska gälla i högst 12 månader från och med dagen för begäran.

Artikel 4

Den enda kontaktinstansen och dess ansvarsområde

1.   Medlemsstaterna ska utse en enda kontaktinstans och vidarebefordra all relevant kontaktinformation avseende denna instans till kommissionen.

2.   Den enda kontaktinstansen ska ansvara för följande uppgifter när det gäller informationssystemet:

| a) | Bevilja åtkomsträttigheter för användare. |
| --- | --- |

a)

Bevilja åtkomsträttigheter för användare.

| b) | Styrka identiteten hos användare som beviljas åtkomsträttigheter. |
| --- | --- |

b)

Styrka identiteten hos användare som beviljas åtkomsträttigheter.

| c) | Underrätta kommissionen om användare som har fått åtkomsträttigheter till informationssystemet. |
| --- | --- |

c)

Underrätta kommissionen om användare som har fått åtkomsträttigheter till informationssystemet.

3.   Kommissionen ska aktivera användares åtkomsträttigheter efter att ha mottagit anmälningar från den enda kontaktinstansen i enlighet med punkt 2 c.

Artikel 5

Upphävande

Förordning (EG) nr 792/2009 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till förordning (EG) nr 792/2009 ska tolkas som hänvisningar till denna delegerade förordning och till genomförandeförordning (EU) 2017/1185.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 608.

1

(2)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 av den 31 augusti 2009 om närmare bestämmelser för medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter och dokument inom ramen för genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaderna, systemet för direktstöd, främjandet av försäljning av jordbruksprodukter och ordningarna för de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna (EUT L 228, 1.9.2009, s. 3).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan till kommissionen av uppgifter och handlingar och om ändring och upphävande av vissa kommissionsförordningar (se sidan 113 i detta nummer av EUT).

6

---

| 4.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 171/103 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 171/103

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1184

av den 20 april 2017

om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsskalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vad gäller rapportering av marknadspriser för vissa kategorier av slaktkroppar och levande djur

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 20 c, p, q, r, s och u och artikel 223.3 c och d,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (2), särskilt artikel 62.2 a, b och c, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EU) nr 1308/2013 upphävs och ersätts rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (3). I förordning (EU) nr 1308/2013 del II avdelning I kapitel I avsnitt 1 finns bestämmelser om offentlig intervention och stöd till privat lagring, inbegripet klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får, och om rapportering av priserna för dessa, samt om bemyndigande för kommissionen att anta delegerade akter och genomförandeakter härför. För att inom det nya regelverket säkra att unionsskalorna för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får fungerar bra och för att fastställa jämförbara marknadspriser för slaktkroppar och levande djur bör vissa regler antas med hjälp av sådana akter. De nya reglerna bör ersätta kommissionens förordningar (EG) nr 315/2002 (4), (EG) nr 1249/2008 (5) och (EU) nr 807/2013 (6). Dessa förordningar upphör att gälla genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1182 (7). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EU) nr 1308/2013 upphävs och ersätts rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (3). I förordning (EU) nr 1308/2013 del II avdelning I kapitel I avsnitt 1 finns bestämmelser om offentlig intervention och stöd till privat lagring, inbegripet klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får, och om rapportering av priserna för dessa, samt om bemyndigande för kommissionen att anta delegerade akter och genomförandeakter härför. För att inom det nya regelverket säkra att unionsskalorna för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får fungerar bra och för att fastställa jämförbara marknadspriser för slaktkroppar och levande djur bör vissa regler antas med hjälp av sådana akter. De nya reglerna bör ersätta kommissionens förordningar (EG) nr 315/2002 (4), (EG) nr 1249/2008 (5) och (EU) nr 807/2013 (6). Dessa förordningar upphör att gälla genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1182 (7).

| (2) | För att säkerställa öppenhet gentemot leverantörer bör det slakteri eller den klassificeringsmyndighet eller utbildade klassificerare som har utfört klassificeringen av nötkreatur som är åtta månader eller äldre, grisar eller får informera leverantören om resultatet av klassificeringen av de djur som levererats till slakt. Detta meddelande bör innefatta uppgifter som klassificeringsresultat, slaktkroppsvikt, slaktkroppspresentation och, i tillämpliga fall, uppgifter om att klassificeringen skett med hjälp av en automatisk klassificeringsteknik. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa öppenhet gentemot leverantörer bör det slakteri eller den klassificeringsmyndighet eller utbildade klassificerare som har utfört klassificeringen av nötkreatur som är åtta månader eller äldre, grisar eller får informera leverantören om resultatet av klassificeringen av de djur som levererats till slakt. Detta meddelande bör innefatta uppgifter som klassificeringsresultat, slaktkroppsvikt, slaktkroppspresentation och, i tillämpliga fall, uppgifter om att klassificeringen skett med hjälp av en automatisk klassificeringsteknik.

| (3) | Tillförlitligheten hos klassificeringen av slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader eller äldre, grisar och får bör kontrolleras med hjälp av regelbundna kontroller på plats utförda av organ som är oberoende av de inrättningar som inspekteras, klassificeringsmyndigheterna och de utbildade klassificerarna. Villkor och minimikrav för dessa kontroller bör fastställas, inbegripet rapportering av utförda kontroller på plats och uppföljningsåtgärder. För att ge medlemsstaterna mer flexibilitet vid utförandet av kontroller på plats utgående från deras behov är det nödvändigt att ange att riskbedömningar får utföras. |
| --- | --- |

(3)

Tillförlitligheten hos klassificeringen av slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader eller äldre, grisar och får bör kontrolleras med hjälp av regelbundna kontroller på plats utförda av organ som är oberoende av de inrättningar som inspekteras, klassificeringsmyndigheterna och de utbildade klassificerarna. Villkor och minimikrav för dessa kontroller bör fastställas, inbegripet rapportering av utförda kontroller på plats och uppföljningsåtgärder. För att ge medlemsstaterna mer flexibilitet vid utförandet av kontroller på plats utgående från deras behov är det nödvändigt att ange att riskbedömningar får utföras.

| (4) | För att få jämförbara marknadspriser i unionen måste man fastställa en referenspresentation för slaktkroppar utifrån vilken vikt och korrekt pris för slaktkroppar kan anges. För att kunna anpassa de presentationer som används i vissa medlemsstater till unionens referenspresentation för slaktkroppar bör vissa korrigeringsfaktorer också fastställas. |
| --- | --- |

(4)

För att få jämförbara marknadspriser i unionen måste man fastställa en referenspresentation för slaktkroppar utifrån vilken vikt och korrekt pris för slaktkroppar kan anges. För att kunna anpassa de presentationer som används i vissa medlemsstater till unionens referenspresentation för slaktkroppar bör vissa korrigeringsfaktorer också fastställas.

| (5) | För prisnoteringen bör medlemsstaterna bestämma huruvida deras territorium ska delas upp och, i så fall, i hur många regioner. Eftersom Förenade kungariket har uttryckt en avsikt att behålla sin uppdelning av territoriet i två regioner bör av öppenhetsskäl prisnoteringen i Förenade kungariket avse två regioner, dvs. Storbritannien och Nordirland. |
| --- | --- |

(5)

För prisnoteringen bör medlemsstaterna bestämma huruvida deras territorium ska delas upp och, i så fall, i hur många regioner. Eftersom Förenade kungariket har uttryckt en avsikt att behålla sin uppdelning av territoriet i två regioner bör av öppenhetsskäl prisnoteringen i Förenade kungariket avse två regioner, dvs. Storbritannien och Nordirland.

| (6) | För att säkerställa att priserna på slaktkroppar och levande djur är representativa för medlemsstaternas produktion inom nötkötts-, gris- och fårsektorn måste man fastställa kategorier, klasser och typer och ange kriterier för vilka inrättningar eller personer som bör omfattas av obligatorisk prisnotering. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att priserna på slaktkroppar och levande djur är representativa för medlemsstaternas produktion inom nötkötts-, gris- och fårsektorn måste man fastställa kategorier, klasser och typer och ange kriterier för vilka inrättningar eller personer som bör omfattas av obligatorisk prisnotering.

| (7) | Den metod som medlemsstaterna ska använda för att beräkna genomsnittliga veckopriser bör fastställas. Dessa priser bör rapporteras och anmälningar göras till kommissionen i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 (8) utom för de anmälningar som är nödvändiga för organisationen av kontrollerna på plats eller som utgör en utgångspunkt för en fullständig överblick av köttmarknaden. |
| --- | --- |

(7)

Den metod som medlemsstaterna ska använda för att beräkna genomsnittliga veckopriser bör fastställas. Dessa priser bör rapporteras och anmälningar göras till kommissionen i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 (8) utom för de anmälningar som är nödvändiga för organisationen av kontrollerna på plats eller som utgör en utgångspunkt för en fullständig överblick av köttmarknaden.

| (8) | För att uppnå en enhetlig tillämpning av unionsskalorna för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får bör bestämmelser fastställas om kontroller på plats som ska utföras av en unionsinspektionskommitté bestående av experter från kommissionen och experter som utnämnts av medlemsstaterna. Regler bör fastställas om denna kommittés sammansättning och funktion. |
| --- | --- |

(8)

För att uppnå en enhetlig tillämpning av unionsskalorna för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får bör bestämmelser fastställas om kontroller på plats som ska utföras av en unionsinspektionskommitté bestående av experter från kommissionen och experter som utnämnts av medlemsstaterna. Regler bör fastställas om denna kommittés sammansättning och funktion.

| (9) | För att ge medlemsstaterna tid att anpassa sig till det nya regelverket bör denna förordning börja tillämpas tolv månader efter det att den träder i kraft. |
| --- | --- |

(9)

För att ge medlemsstaterna tid att anpassa sig till det nya regelverket bör denna förordning börja tillämpas tolv månader efter det att den träder i kraft.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR OCH KONTROLLER PÅ PLATS

Artikel 1

Meddelande av klassificeringsresultat

1.   De slakterier, klassificeringsmyndigheter eller utbildade klassificerare enligt artikel 9.1 a i delegerad förordning (EU) 2017/1182 som utfört en klassificering i enlighet med leden A.II, A.III, B.II, C.II och C.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 ska meddela leverantörerna av djuren resultaten av klassificeringen. Meddelandet ska vara i pappersform eller elektronisk form och för varje slaktkropp ange följande:

| a) | Klassificeringsresultat enligt de bokstäver och siffror som avses i leden A.II, A.III, B.II, C.II och C.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

a)

Klassificeringsresultat enligt de bokstäver och siffror som avses i leden A.II, A.III, B.II, C.II och C.III i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013.

| b) | Slaktkroppsvikt fastställd i enlighet med artikel 7 i delegerad förordning (EU) 2017/1182, med uppgift om huruvida varm eller kall vikt avses. |
| --- | --- |

b)

Slaktkroppsvikt fastställd i enlighet med artikel 7 i delegerad förordning (EU) 2017/1182, med uppgift om huruvida varm eller kall vikt avses.

| c) | Slaktkroppens presentation vid vägning och klassificering på krok. Uppgiften om slaktkroppens presentation är inte obligatorisk om enligt nationell lagstiftning endast en typ av slaktkroppspresentation är tillåten på medlemsstatens territorium eller i den berörda regionen i medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Slaktkroppens presentation vid vägning och klassificering på krok. Uppgiften om slaktkroppens presentation är inte obligatorisk om enligt nationell lagstiftning endast en typ av slaktkroppspresentation är tillåten på medlemsstatens territorium eller i den berörda regionen i medlemsstaten.

| d) | I tillämpliga fall, uppgift om att klassificeringen har utförts med hjälp av en automatisk klassificeringsteknik. |
| --- | --- |

d)

I tillämpliga fall, uppgift om att klassificeringen har utförts med hjälp av en automatisk klassificeringsteknik.

2.   Medlemsstaterna får begära att meddelandet enligt punkt 1 a innefattar underklasser, om sådana uppgifter är tillgängliga.

Artikel 2

Kontroller på plats

1.   Kontroller på plats ska utföras i alla de slakterier som tillämpar den obligatoriska slaktkroppsklassificering som avses i artikel 10 första stycket i förordning (EU) nr 1308/2013.

2.   Det arbete som utförs av de utbildade klassificerarna, resultatet av använda klassificeringsmetoder och klassificeringen, presentationen och identifieringen av slaktkroppar i de slakterier som avses i leden A.II, A.III, A.V, B.II, B.V, C.II, C.III, C.IV och C.V i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 ska kontrolleras på plats och utan förvarning av ett organ som är oberoende av slakterierna, klassificeringsmyndigheterna och de utbildade klassificerarna.

Kravet på att organet ska vara oberoende av klassificeringsmyndigheterna och de utbildade klassificerarna ska inte gälla om den behöriga myndigheten i en medlemsstat själv utför dessa kontroller.

3.   Om det organ som ansvarar för kontrollerna på plats inte är underställt någon behörig myndighet, ska den behöriga myndigheten verifiera att kontrollerna på plats utförs korrekt minst en gång per år, genom fysisk övervakning under samma förutsättningar.

Artikel 3

Minimikrav på kontroller på plats

1.   Om en riskbedömning utförs i en medlemsstat för att fastställa minimikraven på kontroller på plats ska frekvensen av sådana kontroller och det minsta antal slaktkroppar som ska kontrolleras bestämmas på grundval av denna riskbedömning, med särskilt beaktande av det antal djur som slaktas i de berörda slakterierna och resultatet av tidigare kontroller på plats i dessa slakterier.

2.   Om en riskbedömning inte utförs i en medlemsstat ska kontroller på plats utföras enligt följande:

| a) | I alla slakterier som, per vecka och beräknat som ett årligt genomsnitt, slaktar minst 150 nötkreatur som är åtta månader eller äldre: minst två gånger under varje tremånadersperiod, varje kontroll på plats ska avse minst 40 slumpvis utvalda slaktkroppar, eller om färre än 40 slaktkroppar finns, alla slaktkroppar. |
| --- | --- |

a)

I alla slakterier som, per vecka och beräknat som ett årligt genomsnitt, slaktar minst 150 nötkreatur som är åtta månader eller äldre: minst två gånger under varje tremånadersperiod, varje kontroll på plats ska avse minst 40 slumpvis utvalda slaktkroppar, eller om färre än 40 slaktkroppar finns, alla slaktkroppar.

| b) | I alla slakterier som, per vecka och beräknat som ett årligt genomsnitt, slaktar minst 500 grisar: minst två gånger under varje tremånadersperiod. |
| --- | --- |

b)

I alla slakterier som, per vecka och beräknat som ett årligt genomsnitt, slaktar minst 500 grisar: minst två gånger under varje tremånadersperiod.

| c) | Medlemsstaterna ska bestämma frekvensen av kontrollerna på plats och det minsta antal slaktkroppar som ska kontrolleras i sådana slakterier som






  i) | per vecka och beräknat som ett årligt genomsnitt slaktar färre än 150 nötkreatur som är åtta månader eller äldre, |
| --- | --- | --- |

c)

Medlemsstaterna ska bestämma frekvensen av kontrollerna på plats och det minsta antal slaktkroppar som ska kontrolleras i sådana slakterier som

i)

per vecka och beräknat som ett årligt genomsnitt slaktar färre än 150 nötkreatur som är åtta månader eller äldre,

| ii) | per vecka och beräknat som ett årligt genomsnitt slaktar färre än 500 grisar, |
| --- | --- |

ii)

per vecka och beräknat som ett årligt genomsnitt slaktar färre än 500 grisar,

| iii) | utför klassificering av slaktkroppar av får. |
| --- | --- |

iii)

utför klassificering av slaktkroppar av får.

3.   Vid kontrollerna på plats ska särskilt följande verifieras:

| a) | Kategorin av slaktkroppar av nötkreatur respektive får. |
| --- | --- |

a)

Kategorin av slaktkroppar av nötkreatur respektive får.

| b) | Klassificering, vägning och märkning av slaktkroppar. |
| --- | --- |

b)

Klassificering, vägning och märkning av slaktkroppar.

| c) | Noggrannheten hos de automatiska klassificeringsmetoderna för nötkreatur och får, med hjälp av ett system med poäng och gränser som beskriver klassificeringsmetodens löpande noggrannhet. |
| --- | --- |

c)

Noggrannheten hos de automatiska klassificeringsmetoderna för nötkreatur och får, med hjälp av ett system med poäng och gränser som beskriver klassificeringsmetodens löpande noggrannhet.

| d) | Slaktkroppspresentation. |
| --- | --- |

d)

Slaktkroppspresentation.

| e) | I tillämpliga fall, det dagliga funktionsprovet och andra tekniska aspekter av klassificeringsmetoderna. |
| --- | --- |

e)

I tillämpliga fall, det dagliga funktionsprovet och andra tekniska aspekter av klassificeringsmetoderna.

| f) | De dagliga kontrollrapporter som avses i artikel 12.1 b i delegerad förordning (EU) 2017/1182. |
| --- | --- |

f)

De dagliga kontrollrapporter som avses i artikel 12.1 b i delegerad förordning (EU) 2017/1182.

Artikel 4

Rapporter och återkallelse av licenser och godkännanden

1.   Den behöriga myndigheten ska upprätta och behålla rapporter om de kontroller på plats som föreskrivs i artikel 2.

2.   I de fall ett betydande antal felaktiga klassificeringar, presentationer eller identifieringar eller tillämpning av automatiska klassificeringstekniker i strid med reglerna fastställs vid de kontroller på plats som föreskrivs i artikel 2, får de licenser eller godkännanden som utbildade klassificerare eller automatiska klassificeringstekniker beviljats i enlighet med artikel 9 i delegerad förordning (EU) 2017/1182 återkallas. I fråga om fel avseende kategori, konformationsklass eller fettansättning får det organ som ansvarar för kontrollerna på plats begära att driftsledaren rättar till felet på märkningen av slaktkropparna och i de berörda dokumenten.

KAPITEL II

NOTERING OCH RAPPORTERING AV MARKNADSPRISER FÖR SLAKTKROPPAR OCH LEVANDE DJUR

Artikel 5

Presentation av slaktkroppar

1.   I de fall slaktkroppens presentation vid vägning och klassificering på krok skiljer sig från den som föreskrivs i bilaga IV till förordning (EU) nr 1308/2013 och i artikel 6 i delegerad förordning (EU) 2017/1182, ska slaktkroppens varma vikt justeras med hjälp av korrigeringsfaktorer.

I fråga om slaktkroppar av grisar, nötkreatur som är yngre än åtta månader och får ska korrigeringsfaktorerna fastställas av medlemsstaterna.

I fråga om slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader eller äldre ska korrigeringsfaktorerna vara de som anges i bilagan till denna förordning.

2.   I de fall justeringarna enligt punkt 1 är desamma på hela medlemsstatens territorium får de beräknas på nationell nivå. Om justeringarna varierar från ett slakteri till ett annat, ska de beräknas för respektive slakteri.

Artikel 6

Territoriell uppdelning vid notering av marknadspriser för slaktkroppar

Medlemsstaterna ska besluta huruvida deras territorium ska utgöra en enda region eller delas upp i flera regioner. Beslutet ska fattas på grundval av

| a) | storleken på deras territorium, |
| --- | --- |

a)

storleken på deras territorium,

| b) | förekomsten av eventuella administrativa uppdelningar, |
| --- | --- |

b)

förekomsten av eventuella administrativa uppdelningar,

| c) | geografiska prisvariationer. |
| --- | --- |

c)

geografiska prisvariationer.

För noteringen av marknadspriser för slaktkroppar av nötkreatur ska Förenade kungariket bestå av minst två regioner, dvs. Storbritannien och Nordirland, vilka får delas upp ytterligare på grundval av kriterierna enligt första stycket.

Artikel 7

Klasser för notering av marknadspriser för slaktkroppar av nötkreatur

Noteringen av marknadspriser utifrån unionsskalorna enligt artikel 10 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska bygga på de kategorier som anges i led A.II i bilaga IV till den förordningen samt följande konformations- och fettansättningsklasser:

| a) | Slaktkroppar av djur som är åtta månader eller äldre men yngre än tolv månader: U2, U3, R2, R3, O2 och O3. |
| --- | --- |

a)

Slaktkroppar av djur som är åtta månader eller äldre men yngre än tolv månader: U2, U3, R2, R3, O2 och O3.

| b) | Slaktkroppar av okastrerade handjur som är 12 månader eller äldre men yngre än 24 månader: U2, U3, R2, R3, O2 och O3. |
| --- | --- |

b)

Slaktkroppar av okastrerade handjur som är 12 månader eller äldre men yngre än 24 månader: U2, U3, R2, R3, O2 och O3.

| c) | Slaktkroppar av okastrerade handjur som är 24 månader eller äldre: R3; |
| --- | --- |

c)

Slaktkroppar av okastrerade handjur som är 24 månader eller äldre: R3;

| d) | Slaktkroppar av kastrerade handjur som är 12 månader eller äldre: U2, U3, U4, R3, R4, O3, O4. |
| --- | --- |

d)

Slaktkroppar av kastrerade handjur som är 12 månader eller äldre: U2, U3, U4, R3, R4, O3, O4.

| e) | Slaktkroppar av hondjur som har kalvat: R3, R4, O2, O3, O4, P2, P3. |
| --- | --- |

e)

Slaktkroppar av hondjur som har kalvat: R3, R4, O2, O3, O4, P2, P3.

| f) | Slaktkroppar av andra hondjur som är 12 månader eller äldre: U2, U3, U4, R2, R3, R4, O2, O3, O4. |
| --- | --- |

f)

Slaktkroppar av andra hondjur som är 12 månader eller äldre: U2, U3, U4, R2, R3, R4, O2, O3, O4.

Artikel 8

Notering av marknadspriser för slaktkroppar av nötkreatur

1.   De marknadspriser som ska rapporteras för slaktkroppar av nötkreatur som är åtta månader eller äldre enligt artikel 14 i delegerad förordning (EU) 2017/1182 ska noteras av

| a) | driftsledaren för ett slakteri som årligen slaktar minst 20 000 nötkreatur som är åtta månader eller äldre, |
| --- | --- |

a)

driftsledaren för ett slakteri som årligen slaktar minst 20 000 nötkreatur som är åtta månader eller äldre,

| b) | driftsledaren för ett slakteri som utsetts av medlemsstaten och som årligen slaktar färre än 20 000 nötkreatur som är åtta månader eller äldre, |
| --- | --- |

b)

driftsledaren för ett slakteri som utsetts av medlemsstaten och som årligen slaktar färre än 20 000 nötkreatur som är åtta månader eller äldre,

| c) | varje fysisk eller juridisk person som årligen skickar minst 10 000 nötkreatur som är åtta månader eller äldre till slakt och |
| --- | --- |

c)

varje fysisk eller juridisk person som årligen skickar minst 10 000 nötkreatur som är åtta månader eller äldre till slakt och

| d) | varje fysisk eller juridisk person som utsetts av medlemsstaten och som årligen skickar färre än 10 000 nötkreatur som är åtta månader eller äldre till slakt. |
| --- | --- |

d)

varje fysisk eller juridisk person som utsetts av medlemsstaten och som årligen skickar färre än 10 000 nötkreatur som är åtta månader eller äldre till slakt.

2.   Medlemsstaten ska säkerställa att priser noteras för minst

| a) | 25 % av slaktningarna i sådana regioner som tillsammans står för minst 75 % av de totala slaktningarna i den medlemsstaten, och |
| --- | --- |

a)

25 % av slaktningarna i sådana regioner som tillsammans står för minst 75 % av de totala slaktningarna i den medlemsstaten, och

| b) | 30 % av de nötkreatur som är åtta månader eller äldre och som slaktas i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

30 % av de nötkreatur som är åtta månader eller äldre och som slaktas i den medlemsstaten.

3.   De priser som noteras i enlighet med punkt 1 ska avse nötkreatur som är åtta månader eller äldre och som slaktas under den berörda noteringsperioden, och ska baseras på slaktkroppens kalla vikt enligt artikel 14.3 i delegerad förordning (EU) 2017/1182.

4.   För de priser som noteras för varje klass enligt artikel 7 i denna förordning ska den genomsnittliga slaktkroppsvikten anges, och det ska anges huruvida priserna har justerats genom tillämpning av var och en av de faktorer som avses i artikel 5.

Artikel 9

Klasser och vikter för notering av marknadspriser för slaktkroppar av gris

Noteringen av marknadspriser på grundval av de unionsskalor som avses i artikel 10 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska avse följande viktklasser:

| a) | Slaktkroppar på minst 60 kg men mindre än 120 kg: S, E; |
| --- | --- |

a)

Slaktkroppar på minst 60 kg men mindre än 120 kg: S, E;

| b) | Slaktkroppar på minst 120 kg men mindre än 180 kg: R. |
| --- | --- |

b)

Slaktkroppar på minst 120 kg men mindre än 180 kg: R.

Artikel 10

Notering av marknadspriser för slaktkroppar av gris och nötkreatur som är yngre än åtta månader

Det marknadspris som ska rapporteras för slaktkroppar av gris och nötkreatur som är yngre än åtta månader enligt artiklarna 14 och 15 i delegerad förordning (EU) 2017/1182 ska noteras på representativa marknader av medlemsstaten eller av driftsledarna för slakterier eller av de fysiska eller juridiska personer som skickar sådana djur till slakt och som har utsetts av medlemsstaten.

Artikel 11

Notering av marknadspriser för slaktkroppar av får som är yngre än tolv månader

Det marknadspris som ska rapporteras för slaktkroppar av får som är yngre än tolv månader enligt artikel 15 i delegerad förordning (EU) 2017/1182 ska noteras på representativa marknader av medlemsstaten eller av driftsledarna för slakterier eller av de fysiska eller juridiska personer som skickar sådana djur till slakt och som har utsetts av medlemsstaten.

Noteringen av marknadspriser ska avse följande viktklasser:

| a) | Slaktkroppar av lätta lamm med en slaktkroppsvikt på mindre än 13 kg. |
| --- | --- |

a)

Slaktkroppar av lätta lamm med en slaktkroppsvikt på mindre än 13 kg.

| b) | Slaktkroppar av tunga lamm med en slaktkroppsvikt på mer än 13 kg. |
| --- | --- |

b)

Slaktkroppar av tunga lamm med en slaktkroppsvikt på mer än 13 kg.

Artikel 12

Notering av marknadspriser för levande djur

De marknadspriser som ska rapporteras för varje typ av hankalvar som är minst åtta dagar gamla och yngre än fyra veckor, för beteskalvar och smågrisar vilkas levande vikt är cirka 25 kg enligt artikel 16 i delegerad förordning (EU) 2017/1182 ska noteras på representativa marknader av medlemsstaten eller av de fysiska eller juridiska personer som bedriver handel med dessa djur och som har utsetts av medlemsstaten.

Artikel 13

Beräkning av veckovisa marknadspriser för slaktkroppar och levande djur

1.   I avsaknad av prisnoteringar från representativa marknader, driftsledarna för slakterier eller de fysiska eller juridiska personer som avses i artiklarna 10, 11 och 12 ska priserna noteras av jordbrukskamrar, prisnoteringscentrum, jordbrukskooperativ eller lantbruksorganisationer i den berörda medlemsstaten.

Om en medlemsstat emellertid har inrättat en kommitté i den aktuella regionen för att fastställa priserna för denna region, och om medlemskapet i en sådan kommitté delas lika mellan köpare och säljare av nötkreatur som är åtta månader eller äldre och deras slaktkroppar, får medlemsstaten använda de priser som fastställs av kommittén för beräkning av de priser som ska rapporteras.

2.   När schablonmässiga uppköp utgör mer än 35 % av de totala slaktningarna av nötkreatur som är åtta månader eller äldre i en medlemsstat, får denna medlemsstat fastställa kriterier för att undanta vissa partier från beräkningen av priser, om dessa partier i oproportionerligt hög grad påverkar priserna.

När schablonmässiga uppköp utgör mindre än 35 % av de totala slaktningarna av nötkreatur som är åtta månader eller äldre i medlemsstaten, får medlemsstaten emellertid besluta att inte beakta priserna för sådana uppköp i beräkningarna av priser.

I de fall som avses i andra stycket ska ett representativt nationellt pris för varje klass beräknas av den behöriga myndigheten, med beaktande av de faktorer som avses i artikel 14 i delegerad förordning (EU) 2017/1182 och i artikel 5 i denna förordning.

Artikel 14

Rapportering av marknadspriser till den behöriga myndigheten

De priser som noterats i enlighet med artiklarna 7–12 under perioden måndag till söndag varje vecka ska

| a) | rapporteras till den behöriga myndigheten, antingen i pappersform eller i elektroniskt format, av driftsledaren för slakteriet eller den fysiska eller juridiska person som avses i artiklarna 8, 10, 11 och 12 inom den tidsfrist som fastställts av medlemsstaten, eller |
| --- | --- |

a)

rapporteras till den behöriga myndigheten, antingen i pappersform eller i elektroniskt format, av driftsledaren för slakteriet eller den fysiska eller juridiska person som avses i artiklarna 8, 10, 11 och 12 inom den tidsfrist som fastställts av medlemsstaten, eller

| b) | om medlemsstaten så önskar, göras tillgängliga för dess behöriga myndighet vid slakteriet eller lokalerna för den fysiska eller juridiska person som avses i artiklarna 8, 10, 11 och 12. |
| --- | --- |

b)

om medlemsstaten så önskar, göras tillgängliga för dess behöriga myndighet vid slakteriet eller lokalerna för den fysiska eller juridiska person som avses i artiklarna 8, 10, 11 och 12.

Artikel 15

Rapportering av marknadspriser och anmälningar till kommissionen

1.   Rapporteringen av marknadspriser och de anmälningar som avses i artiklarna 13 och 25 i delegerad förordning (EU) 2017/1182 ska göras i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2017/1185, med undantag av de anmälningar som avses i artikel 25.3 och 25.5 i delegerad förordning (EU) 2017/1182.

2.   Priserna ska avse perioden måndag till söndag före den vecka under vilken de anmäls.

KAPITEL III

UNIONENS INSPEKTIONSKOMMITTÉ OCH KONTROLLER PÅ PLATS

Artikel 16

Unionens inspektionskommitté

1.   Unionens inspektionskommitté (nedan kallad kommittén) ska ansvara för att utföra kontroller på plats som täcker följande:

| a) | Tillämpningen av unionens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får. |
| --- | --- |

a)

Tillämpningen av unionens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får.

| b) | Noteringen av marknadspriser i enlighet med dessa klassificeringsskalor. |
| --- | --- |

b)

Noteringen av marknadspriser i enlighet med dessa klassificeringsskalor.

| c) | Klassificering, identifiering och märkning av produkter inom ramen för offentliga interventionsuppköp inom sektorn för nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

c)

Klassificering, identifiering och märkning av produkter inom ramen för offentliga interventionsuppköp inom sektorn för nöt- och kalvkött.

2.   Kommittén ska som mest bestå av

| a) | tre experter från kommissionen, varav en ska vara kommitténs ordförande, |
| --- | --- |

a)

tre experter från kommissionen, varav en ska vara kommitténs ordförande,

| b) | en expert från den berörda medlemsstaten, |
| --- | --- |

b)

en expert från den berörda medlemsstaten,

| c) | åtta experter från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

åtta experter från andra medlemsstater.

Medlemsstaterna ska utse experter på grundval av deras oberoende och duglighet, i synnerhet i fråga om klassificering av slaktkroppar och notering av marknadspriser och den särskilda karaktären av det arbete som ska utföras.

Experterna får under inga omständigheter för privata ändamål använda eller lämna ut information som de erhållit i samband med arbetet inom kommittén.

3.   Utgifter för resa och uppehälle för kommitténs ledamöter, vilka är kopplade till kontrollerna på plats, ska betalas av kommissionen enligt reglerna om ersättning av kostnader för resor och uppehälle för personer utan anknytning till kommissionen vilka anlitas som experter.

Artikel 17

Kontroller på plats

1.   Kontroller på plats ska utföras vid slakterier, köttmarknader, interventionsorter, prisnoteringsorter samt regionala och centrala organ som genomför bestämmelser som avser följande:

| a) | Tillämpningen av unionens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får. |
| --- | --- |

a)

Tillämpningen av unionens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får.

| b) | Noteringen av marknadspriser i enlighet med dessa klassificeringsskalor. |
| --- | --- |

b)

Noteringen av marknadspriser i enlighet med dessa klassificeringsskalor.

| c) | Klassificering, identifiering och märkning av produkter inom ramen för offentliga interventionsuppköp inom sektorn för nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

c)

Klassificering, identifiering och märkning av produkter inom ramen för offentliga interventionsuppköp inom sektorn för nöt- och kalvkött.

2.   Kontrollerna på plats ska genomföras regelbundet i medlemsstaterna, med en frekvens som får variera, särskilt med hänsyn till den relativa betydelsen av nöt-, gris- och fårköttsproduktionen i de medlemsstater som besöks eller till oriktigheter som har koppling till tillämpningen av klassificeringsskalorna och rapporteringen av marknadspriser.

Företrädare för den medlemsstat som besöks får delta i kontrollerna på plats.

Varje medlemsstat ska anordna de kontroller på plats som ska genomföras på dess territorium i enlighet med de krav som fastställs av kommissionen. I detta syfte ska medlemsstaten till kommissionen översända, senast 60 dagar före kontrollerna på plats, utkastet till program för de föreslagna kontrollerna på plats. Kommissionen får begära att programmet ändras.

Kommissionen ska så tidigt som möjligt före varje kontroll på plats underrätta medlemsstaterna om ändringar i programmet och om programmets genomförande.

Artikel 18

Rapporter

Efter avslutat besök ska kommitténs ledamöter och företrädarna för den medlemsstat som besökts mötas för att behandla resultaten. Kommitténs ledamöter ska dra slutsatser av kontrollen på plats avseende följande:

| a) | Tillämpningen av unionens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får. |
| --- | --- |

a)

Tillämpningen av unionens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får.

| b) | Noteringen av marknadspriser i enlighet med dessa klassificeringsskalor. |
| --- | --- |

b)

Noteringen av marknadspriser i enlighet med dessa klassificeringsskalor.

Kommitténs ordförande ska utarbeta en rapport om de kontroller på plats som utförts och de slutsatser som avses i första stycket. Rapporten ska snarast möjligt sändas till den medlemsstat som kontrollerats och därefter till övriga medlemsstater.

Vad gäller rapporter om de kontroller på plats som avses i andra stycket och som utförts i en medlemsstat ska kommissionen förse den relevanta behöriga myndigheten med ett utkast till rapport för kommentarer, beakta dessa kommentarer vid utarbetandet av den slutliga rapporten och offentliggöra den behöriga myndighetens kommentarer tillsammans med den slutliga rapporten.

Om det i rapporten om kontroller på plats påpekas brister inom de olika verksamhetsområden som kontrollerats eller görs rekommendationer som syftar till förbättringar, ska medlemsstaterna, senast tre månader efter det att rapporten överlämnats, underrätta kommissionen om alla förändringar som planeras eller som har genomförts.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSE

Artikel 19

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den är tillämplig 11 juli 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 315/2002 av den 20 februari 2002 om notering av priserna för färska och kylda slaktkroppar av får på gemenskapens representativa marknader (EGT L 50, 21.2.2002, s. 47).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 1249/2008 av den 10 december 2008 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och rapporteringen av priser på dessa (EUT L 337, 16.12.2008, s. 3).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 807/2013 av den 26 augusti 2013 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller övervakning av priser på vissa nötkreatur på representativa gemenskapsmarknader (EUT L 228, 27.8.2013, s. 5).

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1182 av den 20 april 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsskalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vad gäller rapportering av marknadspriser för vissa kategorier av slaktkroppar och levande djur (se sidan 74 i detta nummer av EUT).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan till kommissionen av uppgifter och handlingar och om ändring och upphävande av vissa kommissionsförordningar (se sidan 113 i detta nummer av EUT).

8

---

BILAGA

Korrigeringsfaktorer för nötkreatur som är åtta månader eller äldre enligt artikel 5.1, i form av den procentandel av slaktkroppsvikten som ska adderas eller subtraheras

| Procentandel | Minskning | Ökning |
| --- | --- | --- |
| Fettansättningsklasser | 1–2 | 3 | 4–5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Njurar | – 0,4 | |
| Njurfett | – 1,75 | – 2,5 | – 3,5 | |
| Bäckenfett | – 0,5 | |
| Lever | – 2,5 | |
| Mellangärde | – 0,4 | |
| Njurtapp | – 0,4 | |
| Svans | – 0,4 | |
| Ryggmärg | – 0,05 | |
| Juverfett | – 1,0 | |
| Testiklar | – 0,3 | |
| Testikelfett | – 0,5 | |
| Innanlårsfett | – 0,3 | |
| Stora halsvenen och angränsande fett | – 0,3 | |
| Borttagande av yttre fett | | 0 | 0 | + 2 | + 3 | + 4 |
| Borttagande av fett på bringans spets så att ett fettlager återstår (muskelvävnaden får inte exponeras) | | 0 | + 0,2 | + 0,2 | + 0,3 | + 0,4 |
| Borttagande av fett på insidan av slaksidan som vidhänger testikelfettet | | 0 | + 0,3 | + 0,4 | + 0,5 | + 0,6 |

Procentandel

Minskning

Ökning

Fettansättningsklasser

1–2

3

4–5

1

2

3

4

5

Njurar

– 0,4

Njurfett

– 1,75

– 2,5

– 3,5

Bäckenfett

– 0,5

Lever

– 2,5

Mellangärde

– 0,4

Njurtapp

– 0,4

Svans

– 0,4

Ryggmärg

– 0,05

Juverfett

– 1,0

Testiklar

– 0,3

Testikelfett

– 0,5

Innanlårsfett

– 0,3

Stora halsvenen och angränsande fett

– 0,3

Borttagande av yttre fett

0

0

+ 2

+ 3

+ 4

Borttagande av fett på bringans spets så att ett fettlager återstår (muskelvävnaden får inte exponeras)

0

+ 0,2

+ 0,2

+ 0,3

+ 0,4

Borttagande av fett på insidan av slaksidan som vidhänger testikelfettet

0

+ 0,3

+ 0,4

+ 0,5

+ 0,6

---

| 4.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 171/113 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 171/113

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1185

av den 20 april 2017

om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan till kommissionen av uppgifter och handlingar och om ändring och upphävande av vissa kommissionsförordningar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/2009 (1), särskilt artikel 67.3,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (2), särskilt artiklarna 126, 151 och 223.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 upphävdes och ersattes rådets förordningar (EG) nr 73/2009 (3) och (EG) nr 1234/2007 (4). I förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013, och de akter som antagits på grundval av dessa förordningar, fastställs ett flertal skyldigheter att anmäla uppgifter och handlingar till kommissionen. Dessa förordningar ger dessutom kommissionen befogenhet att i detta sammanhang anta delegerade akter och genomförandeakter. För att säkerställa att medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter och handlingar sker på ett smidigt sätt är det nödvändigt att anta vissa regler genom sådana akter. Dessa akter bör ersätta reglerna i kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 (5), som upphävs genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 (6). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 upphävdes och ersattes rådets förordningar (EG) nr 73/2009 (3) och (EG) nr 1234/2007 (4). I förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013, och de akter som antagits på grundval av dessa förordningar, fastställs ett flertal skyldigheter att anmäla uppgifter och handlingar till kommissionen. Dessa förordningar ger dessutom kommissionen befogenhet att i detta sammanhang anta delegerade akter och genomförandeakter. För att säkerställa att medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter och handlingar sker på ett smidigt sätt är det nödvändigt att anta vissa regler genom sådana akter. Dessa akter bör ersätta reglerna i kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 (5), som upphävs genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 (6).

| (2) | Det bör fastställas vilken metod som ska användas för att anmäla uppgifter och handlingar för att uppfylla anmälningsskyldigheterna i förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013, kompletterade genom delegerad förordning (EU) 2017/1183, samt anges undantag från denna metod. |
| --- | --- |

(2)

Det bör fastställas vilken metod som ska användas för att anmäla uppgifter och handlingar för att uppfylla anmälningsskyldigheterna i förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013, kompletterade genom delegerad förordning (EU) 2017/1183, samt anges undantag från denna metod.

| (3) | För att handlingar ska erkännas som giltiga av kommissionen bör det vara möjligt att garantera äktheten, integriteten och läsbarheten hos handlingarna och tillhörande metadata under hela den period som de måste bevaras. |
| --- | --- |

(3)

För att handlingar ska erkännas som giltiga av kommissionen bör det vara möjligt att garantera äktheten, integriteten och läsbarheten hos handlingarna och tillhörande metadata under hela den period som de måste bevaras.

| (4) | Handlingar måste hanteras i enlighet med reglerna om skydd av personuppgifter. De allmänna regler som fastställs i unionens lagstiftning, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (7), Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 45/2001 (8) och (EG) nr 1049/2001 (9) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (10) bör därför vara tillämpliga och ytterligare bestämmelser fastställas för att vägleda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Handlingar måste hanteras i enlighet med reglerna om skydd av personuppgifter. De allmänna regler som fastställs i unionens lagstiftning, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (7), Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 45/2001 (8) och (EG) nr 1049/2001 (9) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (10) bör därför vara tillämpliga och ytterligare bestämmelser fastställas för att vägleda medlemsstaterna.

| (5) | Det är viktigt att de uppgifter som anmäls är relevanta för den berörda marknaden, korrekta och fullständiga, vilket medlemsstaterna bör säkerställa genom att inrätta en ordning och vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att ekonomiska aktörer lämnar nödvändiga uppgifter inom lämpliga tidsfrister. |
| --- | --- |

(5)

Det är viktigt att de uppgifter som anmäls är relevanta för den berörda marknaden, korrekta och fullständiga, vilket medlemsstaterna bör säkerställa genom att inrätta en ordning och vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att ekonomiska aktörer lämnar nödvändiga uppgifter inom lämpliga tidsfrister.

| (6) | För att förenkla och minska den administrativa bördan bör kommissionen tolka en medlemsstats underlåtenhet att skicka en anmälan som att medlemsstaten har skickat meddelandet ”inga”. |
| --- | --- |

(6)

För att förenkla och minska den administrativa bördan bör kommissionen tolka en medlemsstats underlåtenhet att skicka en anmälan som att medlemsstaten har skickat meddelandet ”inga”.

| (7) | Medlemsstaterna får anmäla ytterligare uppgifter som är relevanta för marknaden utöver vad som krävs enligt denna förordning. Kommissionen ska via informationssystemet tillhandahålla det formulär som ska användas för överföring av sådana uppgifter. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna får anmäla ytterligare uppgifter som är relevanta för marknaden utöver vad som krävs enligt denna förordning. Kommissionen ska via informationssystemet tillhandahålla det formulär som ska användas för överföring av sådana uppgifter.

| (8) | Uppgifter om produktpriser och produktions- och marknadsinformation är nödvändiga för övervakning, analys och förvaltning av marknaden för jordbruksprodukter och för tillämpningen av förordning (EU) nr 1308/2013. Det är därför lämpligt att fastställa regler för anmälan av sådana uppgifter. |
| --- | --- |

(8)

Uppgifter om produktpriser och produktions- och marknadsinformation är nödvändiga för övervakning, analys och förvaltning av marknaden för jordbruksprodukter och för tillämpningen av förordning (EU) nr 1308/2013. Det är därför lämpligt att fastställa regler för anmälan av sådana uppgifter.

| (9) | För att det ska vara lätt och enkelt att hitta reglerna om anmälningsskyldigheter bör den här förordningen samla de bestämmelser om medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter om jordbruksmarknader, i synnerhet priser, produktions- och balansräkningsuppgifter, som för närvarande finns i kommissionens förordningar (EG) nr 315/2002 (11), (EG) nr 546/2003 (12), (EG) nr 1709/2003 (13), (EG) nr 2336/2003 (14), (EG) nr 2095/2005 (15), (EG) nr 952/2006 (16), (EG) nr 1557/2006 (17), (EG) nr 589/2008 (18), (EG) nr 826/2008 (19), (EG) nr 1249/2008 (20), (EG) nr 436/2009 (21), (EU) nr 1272/2009 (22) och (EU) nr 479/2010 (23) samt kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 543/2011 (24), (EU) nr 1288/2011 (25), (EU) nr 1333/2011 (26) och (EU) nr 807/2013 (27). Anmälningsskyldigheterna bör uppdateras mot bakgrund av de erfarenheter som har gjorts och för en mer effektiv förvaltning av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(9)

För att det ska vara lätt och enkelt att hitta reglerna om anmälningsskyldigheter bör den här förordningen samla de bestämmelser om medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter om jordbruksmarknader, i synnerhet priser, produktions- och balansräkningsuppgifter, som för närvarande finns i kommissionens förordningar (EG) nr 315/2002 (11), (EG) nr 546/2003 (12), (EG) nr 1709/2003 (13), (EG) nr 2336/2003 (14), (EG) nr 2095/2005 (15), (EG) nr 952/2006 (16), (EG) nr 1557/2006 (17), (EG) nr 589/2008 (18), (EG) nr 826/2008 (19), (EG) nr 1249/2008 (20), (EG) nr 436/2009 (21), (EU) nr 1272/2009 (22) och (EU) nr 479/2010 (23) samt kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 543/2011 (24), (EU) nr 1288/2011 (25), (EU) nr 1333/2011 (26) och (EU) nr 807/2013 (27). Anmälningsskyldigheterna bör uppdateras mot bakgrund av de erfarenheter som har gjorts och för en mer effektiv förvaltning av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (10) | För att få en helhetsbild av anmälda prisuppgifter och kunna följa utvecklingstendenserna är det lämpligt att kräva att varje prisserie ska definieras. |
| --- | --- |

(10)

För att få en helhetsbild av anmälda prisuppgifter och kunna följa utvecklingstendenserna är det lämpligt att kräva att varje prisserie ska definieras.

| (11) | Medlemsstater som inte har antagit euron ska rapportera prisinformation i sin officiella valuta. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstater som inte har antagit euron ska rapportera prisinformation i sin officiella valuta.

| (12) | Unionen är skyldig att göra vissa anmälningar till Världshandelsorganisationen (WTO) i enlighet med artikel 18.2 i WTO-avtalet om jordbruk (28), såsom närmare anges i punkt 4 i WTO-dokument G/AG/2 av den 30 juni 1995 och i bilagan till WTO:s ministerbeslut av den 19 december 2015 om exportkonkurrens (WT/MIN(15)/45-WT/L/980). För att uppfylla dessa krav kräver unionen att medlemsstaterna lämnar vissa uppgifter, i synnerhet uppgifter om inhemskt stöd och exportkonkurrens. Bestämmelser bör därför fastställas om medlemsstaternas anmälningar till kommissionen för detta ändamål. |
| --- | --- |

(12)

Unionen är skyldig att göra vissa anmälningar till Världshandelsorganisationen (WTO) i enlighet med artikel 18.2 i WTO-avtalet om jordbruk (28), såsom närmare anges i punkt 4 i WTO-dokument G/AG/2 av den 30 juni 1995 och i bilagan till WTO:s ministerbeslut av den 19 december 2015 om exportkonkurrens (WT/MIN(15)/45-WT/L/980). För att uppfylla dessa krav kräver unionen att medlemsstaterna lämnar vissa uppgifter, i synnerhet uppgifter om inhemskt stöd och exportkonkurrens. Bestämmelser bör därför fastställas om medlemsstaternas anmälningar till kommissionen för detta ändamål.

| (13) | Bestämmelserna om anmälningar inom sockersektorn bör tillämpas från och med den 1 oktober 2017 för att skapa en friktionsfri övergång från kvotsystemets upphörande. |
| --- | --- |

(13)

Bestämmelserna om anmälningar inom sockersektorn bör tillämpas från och med den 1 oktober 2017 för att skapa en friktionsfri övergång från kvotsystemets upphörande.

| (14) | Förordningarna (EG) nr 315/2002, (EG) nr 952/2006, (EG) nr 589/2008, (EG) nr 826/2008, (EG) nr 1249/2008, (EG) nr 436/2009, (EU) nr 1272/2009, (EU) nr 479/2010 samt genomförandeförordningarna (EU) nr 543/2011, (EU) nr 1333/2011 och (EU) nr 807/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. Förordningarna (EG) nr 546/2003, (EG) nr 1709/2003, (EG) nr 2336/2003, (EG) nr 2095/2005 och (EG) nr 1557/2006 samt genomförandeförordningen (EU) nr 1288/2011 bör upphävas. |
| --- | --- |

(14)

Förordningarna (EG) nr 315/2002, (EG) nr 952/2006, (EG) nr 589/2008, (EG) nr 826/2008, (EG) nr 1249/2008, (EG) nr 436/2009, (EU) nr 1272/2009, (EU) nr 479/2010 samt genomförandeförordningarna (EU) nr 543/2011, (EU) nr 1333/2011 och (EU) nr 807/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. Förordningarna (EG) nr 546/2003, (EG) nr 1709/2003, (EG) nr 2336/2003, (EG) nr 2095/2005 och (EG) nr 1557/2006 samt genomförandeförordningen (EU) nr 1288/2011 bör upphävas.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för direktstöd och kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för direktstöd och kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

INFORMATIONSSYSTEMETS PRINCIPER OCH KRAV

Artikel 1

Kommissionens informationssystem och anmälningsmetod

1.   Anmälan av uppgifter och handlingar som krävs enligt de anmälningsskyldigheter som fastställs i förordningarna (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013, och i de akter som antagits på grundval av dessa förordningar, ska ske genom ett it-baserat system som kommissionen ska göra tillgängligt för medlemsstaterna.

Uppgifterna och handlingarna ska upprättas och anmälas i enlighet med

| a) | de förfaranden som fastställs för informationssystemet, |
| --- | --- |

a)

de förfaranden som fastställs för informationssystemet,

| b) | de åtkomsträttigheter som beviljas av den enda kontaktinstans som avses i delegerad förordning (EU) 2017/1183, och |
| --- | --- |

b)

de åtkomsträttigheter som beviljas av den enda kontaktinstans som avses i delegerad förordning (EU) 2017/1183, och

| c) | de formulär som görs tillgängliga för användare i informationssystemet. |
| --- | --- |

c)

de formulär som görs tillgängliga för användare i informationssystemet.

2.   Genom undantag från punkt 1 första stycket får medlemsstaterna lämna de nödvändiga uppgifterna till kommissionen via brev, telefax, e-post eller personligen

| a) | om kommissionen inte har gjort en it-baserad metod tillgänglig för en särskild anmälningsskyldighet, |
| --- | --- |

a)

om kommissionen inte har gjort en it-baserad metod tillgänglig för en särskild anmälningsskyldighet,

| b) | vid force majeure eller exceptionella omständigheter som gör det omöjligt för medlemsstaten att använda det informationssystem som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

b)

vid force majeure eller exceptionella omständigheter som gör det omöjligt för medlemsstaten att använda det informationssystem som avses i punkt 1.

Artikel 2

Integritet och läsbarhet över tid

Det informationssystem som kommissionen gör tillgängligt ska vara utformat så att det skyddar integriteten hos de handlingar som anmäls och bevaras. Det ska särskilt

| a) | göra det möjligt att entydigt identifiera varje användare och innefatta effektiva åtgärder för kontroll av åtkomsträttigheter för att skydda mot olaglig, skadlig eller obehörig åtkomst, radering, ändring eller förflyttning av handlingar, filer eller metadata, |
| --- | --- |

a)

göra det möjligt att entydigt identifiera varje användare och innefatta effektiva åtgärder för kontroll av åtkomsträttigheter för att skydda mot olaglig, skadlig eller obehörig åtkomst, radering, ändring eller förflyttning av handlingar, filer eller metadata,

| b) | vara utrustat med system för fysiskt skydd mot intrång och miljöolyckor samt med ett programvarubaserat skydd mot möjliga it-attacker, |
| --- | --- |

b)

vara utrustat med system för fysiskt skydd mot intrång och miljöolyckor samt med ett programvarubaserat skydd mot möjliga it-attacker,

| c) | förhindra otillåtna ändringar och innefatta integritetsmekanismer som gör det möjligt att kontrollera om en handling har ändrats över tid, |
| --- | --- |

c)

förhindra otillåtna ändringar och innefatta integritetsmekanismer som gör det möjligt att kontrollera om en handling har ändrats över tid,

| d) | innehålla en verifieringskedja för varje väsentlig etapp i förfarandet, |
| --- | --- |

d)

innehålla en verifieringskedja för varje väsentlig etapp i förfarandet,

| e) | skydda lagrade uppgifter i en miljö som är säker sett till både fysiska och programvarubaserade egenskaper, i enlighet med led b, |
| --- | --- |

e)

skydda lagrade uppgifter i en miljö som är säker sett till både fysiska och programvarubaserade egenskaper, i enlighet med led b,

| f) | innehålla tillförlitliga förfaranden för formatkonvertering och förflyttning av data, så att handlingar är läsbara och tillgängliga under hela den föreskrivna lagringsperioden, |
| --- | --- |

f)

innehålla tillförlitliga förfaranden för formatkonvertering och förflyttning av data, så att handlingar är läsbara och tillgängliga under hela den föreskrivna lagringsperioden,

| g) | ha en tillräckligt detaljerad och uppdaterad funktionsdokumentation och teknisk dokumentation om systemets drift och egenskaper. Denna dokumentation ska vid varje tidpunkt vara tillgänglig för de organisationsenheter som är ansvariga för de funktionella och/eller tekniska specifikationerna. |
| --- | --- |

g)

ha en tillräckligt detaljerad och uppdaterad funktionsdokumentation och teknisk dokumentation om systemets drift och egenskaper. Denna dokumentation ska vid varje tidpunkt vara tillgänglig för de organisationsenheter som är ansvariga för de funktionella och/eller tekniska specifikationerna.

Artikel 3

Handlingarnas äkthet

De handlingar som anmäls eller lagras via ett informationssystem i enlighet med denna förordning ska erkännas som äkta om den person som har skickat handlingen är vederbörligen identifierad och handlingen har upprättats och anmälts i enlighet med denna förordning.

Artikel 4

Skydd av personuppgifter

1.   Bestämmelserna i denna förordning ska tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 95/46/EG, förordning (EG) nr 45/2001, förordning (EG) nr 1049/2001 och direktiv 2002/58/EG samt de bestämmelser som antagits enligt de rättsakterna.

2.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att skydda konfidentialiteten hos de uppgifter som lämnas av ekonomiska aktörer.

3.   Om uppgifter som anmäls till kommissionen lämnas av färre än tre aktörer, eller om uppgifterna från en enda aktör utgör mer än 70 % av mängden anmälda uppgifter, ska den berörda medlemsstaten uppmärksamma kommissionen på detta när den anmäler uppgifterna.

4.   Kommissionen ska inte offentliggöra uppgifter på ett sätt som gör att enskilda aktörer kan identifieras. Om en sådan risk föreligger ska kommissionen endast offentliggöra uppgifterna i aggregerad form.

Artikel 5

Meddelande vid utebliven anmälan

Om inte annat föreskrivs i de akter som avses i artikel 1 ska en medlemsstat som inte har anmält de uppgifter och de handlingar som krävs inom tidsfristen (”uppgift saknas”) anses ha meddelat följande till kommissionen:

| a) | I fråga om kvantitativa uppgifter: värdet noll. |
| --- | --- |

a)

I fråga om kvantitativa uppgifter: värdet noll.

| b) | I fråga om kvalitativa uppgifter: ”inget att rapportera”. |
| --- | --- |

b)

I fråga om kvalitativa uppgifter: ”inget att rapportera”.

KAPITEL II

ANMÄLNINGAR OM PRISER, PRODUKTIONS- OCH MARKNADSINFORMATION OCH ANMÄLNINGAR SOM KRÄVS ENLIGT INTERNATIONELLA AVTAL

AVSNITT 1

Anmälan av priser, produktions- och marknadsinformation

Artikel 6

Anmälan av priser, produktions- och marknadssituation

Anmälan av uppgifter om priser som krävs enligt anmälningsskyldigheten i artikel 2 i delegerad förordning (EU) 2017/1183 ska göras i enlighet med bilagorna I och II.

Anmälan av produktions- och marknadsinformation som krävs enligt anmälningsskyldigheten i artikel 2 i delegerad förordning (EU) 2017/1183 ska göras i enlighet med bilaga III.

Artikel 7

Uppgifternas integritet

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de uppgifter som anmäls är relevanta, tillförlitliga och fullständiga. Medlemsstaterna ska säkerställa att kvantitativa uppgifter som anmäls utgör en sammanhängande statistikserie. Om en medlemsstat har anledning att tro att de uppgifter som anmäls inte är relevanta, tillförlitliga eller fullständiga ska den uppmärksamma kommissionen på detta när den anmäler uppgifterna.

2.   Medlemsstaterna ska anmäla nya viktiga uppgifter till kommissionen om dessa sannolikt kan medföra väsentliga ändringar av redan anmälda uppgifter.

3.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de berörda ekonomiska aktörerna skickar in nödvändiga uppgifter inom lämpliga tidsfrister. Ekonomiska aktörer ska till medlemsstaterna lämna de uppgifter som krävs för att uppfylla de informationskrav som fastställs i denna förordning.

Artikel 8

Ytterligare uppgifter

Medlemsstaterna får anmäla ytterligare uppgifter till kommissionen utöver de som krävs enligt bilagorna I, II och III genom det informationssystem som avses i artikel 1, om den berörda medlemsstaten anser att uppgifterna är relevanta. Sådana anmälningar ska göras i ett formulär som kommissionen tillhandahåller i systemet.

Artikel 9

Prisdefinition

1.   För varje prisanmälan som krävs enligt detta avsnitt ska medlemsstaterna anmäla vilken källa och metod som har använts för att fastställa de priser som lämnas. Sådana anmälningar ska innehålla uppgifter om representativa marknader som fastställts av medlemsstaterna och tillhörande vägningskoefficienter.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla eventuella ändringar av de uppgifter som lämnas i enlighet med punkt 1.

3.   Medlemsstaterna ska, om inte annat följer av artikel 4, säkerställa att kommissionen har rätt att offentliggöra uppgifter som de anmäler till kommissionen.

Artikel 10

Rapportering av priser i officiell valuta

Om inget annat anges i bilagorna I, II och III ska medlemsstaterna anmäla prisinformation i sin officiella valuta, exklusive mervärdesskatt.

Artikel 11

Veckovis prisövervakning

Om inget annat anges i bilaga I ska medlemsstaterna anmäla den veckovisa prisinformation som avses i den bilagan till kommissionen senast kl. 12.00 (lokal tid, Bryssel) varje onsdag för föregående vecka.

Artikel 12

Icke-veckovis prisinformation och produktionsövervakning

Medlemsstaterna ska inom fastställda tidsfrister anmäla följande till kommissionen:

| a) | Den icke-veckovisa prisinformation som avses i bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Den icke-veckovisa prisinformation som avses i bilaga II till denna förordning.

| b) | Den produktions- och marknadsinformation som avses i bilaga III till denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Den produktions- och marknadsinformation som avses i bilaga III till denna förordning.

AVSNITT 2

Anmälningar som krävs enligt internationella avtal

Artikel 13

Uppgifter om inhemskt stöd till WTO

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 oktober varje år till kommissionen anmäla uppgifter om nationella budgetutgifter, inbegripet uteblivna intäkter, avseende inhemska stödåtgärder till jordbruksproducenter för föregående budgetår. Anmälan ska innefatta uppgifter om åtgärder som har delfinansierats från unionens budget och ska omfatta både nationella och unionens delar av finansieringen. Anmälan ska inte omfatta åtgärder som helt finansieras från unionens budget.

2.   De uppgifter som krävs enligt punkt 1 ska vara de som fastställs i WTO-dokumentet G/AG/2 om inhemskt stöd och anmälas i det format som fastställs i detta dokument.

Artikel 14

Uppgifter om exportkonkurrens till WTO

1.   Medlemsstaterna ska senast den 28 februari varje år anmäla uppgifter om följande exportkonkurrensåtgärder som de har vidtagit under närmast föregående kalenderår:

| a) | Exportfinansieringsstöd (exportkrediter, exportkreditgarantier eller försäkringsprogram). |
| --- | --- |

a)

Exportfinansieringsstöd (exportkrediter, exportkreditgarantier eller försäkringsprogram).

| b) | Internationellt livsmedelsbistånd. |
| --- | --- |

b)

Internationellt livsmedelsbistånd.

| c) | Statliga handelsföretag för jordbruksexport. |
| --- | --- |

c)

Statliga handelsföretag för jordbruksexport.

2.   De uppgifter som krävs enligt punkt 1 ska vara de som fastställs i bilagan till WTO:s ministerbeslut av den 19 december 2015 om exportkonkurrens och anmälas i det format som fastställs i den bilagan.

KAPITEL III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 15

Ändringar av flera förordningar och övergångsbestämmelser

1.   Artikel 1 i förordning (EG) nr 315/2002 ska utgå.

2.   Artiklarna 12, 13, 14, 14a, 15a, 20, 21 och 22 i förordning (EG) nr 952/2006 ska utgå från och med den 1 oktober 2017. Dessa bestämmelser ska fortsätta att gälla i fråga om resterande anmälningar inom ramen för sockerkvotsystemet.

3.   Artikel 31 i förordning (EG) nr 589/2008 ska utgå.

4.   Punkt A i bilaga III till förordning (EG) nr 826/2008 ska utgå.

5.   Artiklarna 16.8, 17, 25.3, 27.1 och 27.2, 34.2 och 36 i förordning (EG) nr 1249/2008 ska utgå.

6.   Artikel 19 i förordning (EG) nr 436/2009 ska utgå, med undantag för punkterna 1 b iii och 2, som ska fortsätta att tillämpas fram till och med den 31 juli 2017.

7.   Artiklarna 56.3 och 56.4 i förordning (EU) nr 1272/2009 ska utgå.

8.   Artiklarna 1a, 2 och 3 i förordning (EU) nr 479/2010 ska utgå.

9.   Artikel 98 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 ska utgå.

10.   Artikel 11 i genomförandeförordning (EU) nr 1333/2011 ska utgå.

11.   Artiklarna 4.2, 4.3 och 7 i genomförandeförordning (EU) nr 807/2013 ska utgå.

Artikel 16

Upphävande

Följande förordningar ska upphöra att gälla:

| — | Förordning (EG) nr 546/2003. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 546/2003.

| — | Förordning (EG) nr 1709/2003. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 1709/2003.

| — | Förordning (EG) nr 2336/2003. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 2336/2003.

| — | Förordning (EG) nr 2095/2005. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 2095/2005.

| — | Förordning (EG) nr 1557/2006. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 1557/2006.

| — | Genomförandeförordning (EU) nr 1288/2011. |
| --- | --- |

—

Genomförandeförordning (EU) nr 1288/2011.

Artikel 17

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Punkt 1 i bilaga II och punkt 2 i bilaga III ska tillämpas från och med den 1 oktober 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 608.

1

(2)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 av den 31 augusti 2009 om närmare bestämmelser för medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter och dokument inom ramen för genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaderna, systemet för direktstöd, främjandet av försäljning av jordbruksprodukter och ordningarna för de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna (EUT L 228, 1.9.2009, s. 3).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 av den 20 april 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälningar av uppgifter och handlingar till kommissionen (se sidan 100 i detta nummer av EUT).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

10

(11)  Kommissionens förordning (EG) nr 315/2002 av den 20 februari 2002 om notering av priserna för färska och kylda slaktkroppar av får på gemenskapens representativa marknader (EGT L 50, 21.2.2002, s. 47).

11

(12)  Kommissionens förordning (EG) nr 546/2003 av den 27 mars 2003 om vissa meddelanden om uppgifter i samband med tillämpningen av rådets förordningar (EEG) nr 2771/75, (EEG) nr 2777/75 och (EEG) nr 2783/75 inom sektorn för ägg och fjäderfä (EUT L 81, 28.3.2003, s. 12).

12

(13)  Kommissionens förordning (EG) nr 1709/2003 av den 26 september 2003 om skörde- och lagerdeklarationer för ris (EUT L 243, 27.9.2003, s. 92).

13

(14)  Kommissionens förordning (EG) nr 2336/2003 av den 30 december 2003 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 670/2003 om inrättande av särskilda åtgärder för marknaden för etanol som framställts av jordbruksprodukter (EUT L 346, 31.12.2003, s. 19).

14

(15)  Kommissionens förordning (EG) nr 2095/2005 av den 20 december 2005 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2075/92 vad gäller inlämnande av uppgifter om tobak (EUT L 335, 21.12.2005, s. 6).

15

(16)  Kommissionens förordning (EG) nr 952/2006 av den 29 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 318/2006 i fråga om förvaltningen av den inre marknaden för socker och kvotsystemet (EUT L 178, 1.7.2006, s. 39).

16

(17)  Kommissionens förordning (EG) nr 1557/2006 av den 18 oktober 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1952/2005 när det gäller registrering av kontrakt och meddelande av uppgifter inom humlesektorn (EUT L 288, 19.10.2006, s. 18).

17

(18)  Kommissionens förordning (EG) nr 589/2008 av den 23 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för ägg (EUT L 163, 24.6.2008, s. 6).

18

(19)  Kommissionens förordning (EG) nr 826/2008 av den 20 augusti 2008 om allmänna bestämmelser för beviljande av stöd för privat lagring för vissa jordbruksprodukter (EUT L 223, 21.8.2008, s. 3).

19

(20)  Kommissionens förordning (EG) nr 1249/2008 av den 10 december 2008 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och rapporteringen av priser på dessa (EUT L 337, 16.12.2008, s. 3).

20

(21)  Kommissionens förordning (EG) nr 436/2009 av den 26 maj 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 när det gäller vinodlingsregistret, de obligatoriska deklarationerna och framtagningen av uppgifter för marknadsuppföljning, följedokumenten vid transport av produkter och de register som ska föras inom vinsektorn (EUT L 128, 27.5.2009, s. 15).

21

(22)  Kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 av den 11 december 2009 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention (EUT L 349, 29.12.2009, s. 1).

22

(23)  Kommissionens förordning (EU) nr 479/2010 av den 1 juni 2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller meddelanden till kommissionen inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (EUT L 135, 2.6.2010, s. 26).

23

(24)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (EUT L 157, 15.6.2011, s. 1).

24

(25)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1288/2011 av den 9 december 2011 om underrättelser om partihandelspriser för bananer inom den samlade marknadsordningen inom jordbruket (EUT L 328, 10.12.2011, s. 42).

25

(26)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1333/2011 av den 19 december 2011 om fastställande av handelsnormer för bananer, bestämmelser för kontroll av efterlevnad av dessa handelsnormer och om villkor för anmälningar i banansektorn (EUT L 336, 20.12.2011, s. 23).

26

(27)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 807/2013 av den 26 augusti 2013 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller övervakning av priser på vissa nötkreatur på representativa gemenskapsmarknader (EUT L 228, 27.8.2013, s. 5).

27

(28)  Multilaterala förhandlingar i Uruguayrundan (1986–1994) – Bilaga 1 – Bilaga 1A – Avtal om jordbruk (WTO-Gatt 1994) WTO-”Gatt 1994” (EUT L 336, 23.12.1994, s. 22).

28

---

BILAGA I

Krav rörande de veckovisa prisanmälningar som avses i artikel 11

1.   Spannmål

Anmälans innehåll: representativa marknadspriser för varje spannmål och spannmålskvalitet som anses vara relevant för unionsmarknaden, uttryckt per ton produkt.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater.

Övrigt: priserna ska särskilt hänvisa till kvalitetsegenskaper, noteringsplatsen och saluföringsledet för varje produkt.

2.   Ris

Anmälans innehåll: representativa marknadspriser för varje rissort som anses vara relevant för unionsmarknaden, uttryckt per ton produkt.

Berörda medlemsstater: risproducerande medlemsstater.

Övrigt: priserna ska särskilt hänvisa till bearbetningsstadiet, noteringsplatsen och saluföringsledet för varje produkt.

3.   Olivolja

Anmälans innehåll: genomsnittliga priser som noterats på de viktigaste representativa marknaderna och nationella genomsnittliga priser för de kategorier olivolja som förtecknas i del VIII i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, uttryckt per 100 kg produkt.

Berörda medlemsstater: medlemsstater som producerar mer än 20 000 ton olivolja under 12-månadersperioden från den 1 oktober–30 september.

Övrigt: priserna ska avse olivolja i lösvikt, fritt kvarn för jungfruolja och fritt fabrik för övriga kategorier. Representativa marknader ska svara för minst 70 % av den nationella produktionen av den berörda produkten.

4.   Frukt och grönsaker

Anmälans innehåll: ett enda vägt genomsnittspris för de typer och sorter av frukt och grönsaker som förtecknas i del A i bilaga XV till genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 som uppfyller den allmänna handelsnorm som fastställs i del A i bilaga I till den förordningen eller för klass I för produkter som omfattas av en särskild handelsnorm, uttryckt per 100 kg nettovikt produkt.

Berörda medlemsstater: de medlemsstater som anges i bilaga XV till genomförandeförordning (EU) nr 543/2011, när uppgifter är tillgängliga.

Övrigt: priserna ska vara fritt förpackningscentralen och avse sorterade och förpackade produkter, om tillämpligt på pallar.

5.   Bananer

Anmälans innehåll: grossistpriser på gula bananer enligt KN-nr 0803 90 10, uttryckt per 100 kg produkt.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater som saluför mer än 50 000 ton gula bananer per kalenderår.

Övrigt: priserna ska anmälas per grupp av ursprungsländer.

6.   Kött

Anmälans innehåll: priser på slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vissa levande nötkreatur, kalvar och smågrisar när det gäller klassificeringen av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och rapportering av marknadspriser i enlighet med unionens regler i förordning (EU) nr 1308/2013.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater.

Övrigt: om den berörda medlemsstatens behöriga myndighet anser att det inte finns tillräckligt många slaktkroppar eller levande djur att anmäla kan den berörda medlemsstaten för perioden i fråga besluta att tillfälligt avbryta registreringen av priser på sådana slaktkroppar eller levande djur och underrätta kommissionen om skälet till sitt beslut.

7.   Mjölk och mjölkprodukter

Anmälans innehåll: priser på vasslepulver, skummjölkspulver, helmjölkspulver, smör och standardostar, uttryckt per 100 kg produkt.

Berörda medlemsstater: medlemsstater vars nationella produktion utgör minst 2 % av unionens produktion, eller, när det gäller standardostar, om osttypen utgör minst 4 % av den totala nationella ostproduktionen.

Övrigt: priser ska anmälas för produkter som köps från tillverkaren, exklusive alla övriga kostnader (transport, lastning, hantering, lagring, pallar, försäkringar etc.) som baseras på avtal som ingåtts för leverans inom tre månader.

8.   Ägg

Anmälans innehåll: grossistpris för ägg av klass A från burhöns (genomsnitt av kategorierna L och M), uttryckt per 100 kg produkt.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater.

Övrigt: priser ska anmälas för produkter på förpackningscentraler. Om produktionen i burar inte längre är representativ ska den berörda medlemsstaten anmäla grossistpriset på ägg av klass A som producerats av värphöns i stallar, uttryckt per 100 kg.

9.   Fjäderfäkött

Anmälans innehåll: genomsnittligt grossistpris för hela kycklingar av klass A (”65 %-kycklingar”), uttryckt per 100 kg produkt.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater.

Övrigt: priser ska anmälas för produkter i slakthus eller som registrerats på representativa marknader. Om en annan presentationsform för kyckling eller särskilda styckningsdelar av kyckling är viktiga i termer av marknadsstruktur får den berörda medlemsstaten, utöver det genomsnittliga grossistpriset för hela kycklingar av klass A (”65 %-kycklingar”), även anmäla grossistpriser för en annan presentationsform för kyckling av klass A-kvalitet, med uppgift om typen av presentation eller styckningsdelar som priset avser, uttryckt per 100 kg.

---

BILAGA II

Krav rörande de icke-veckovisa prisanmälningar som avses i artikel 12 a

1.   Socker

Anmälans innehåll

| a) | Vägda genomsnitt av följande sockerpriser, uttryckta per ton socker, samt totala motsvarande kvantiteter och vägda standardavvikelser:






  i) | För föregående månad: säljpriset. |
| --- | --- | --- |

a)

Vägda genomsnitt av följande sockerpriser, uttryckta per ton socker, samt totala motsvarande kvantiteter och vägda standardavvikelser:

i)

För föregående månad: säljpriset.

| ii) | För innevarande månad: det säljpris som prognostiseras i avtal eller andra transaktioner. |
| --- | --- |

ii)

För innevarande månad: det säljpris som prognostiseras i avtal eller andra transaktioner.

| b) | Det vägda genomsnittliga priset på sockerbetor närmast föregående regleringsår, uttryckt per ton betor, samt totala motsvarande kvantiteter. |
| --- | --- |

b)

Det vägda genomsnittliga priset på sockerbetor närmast föregående regleringsår, uttryckt per ton betor, samt totala motsvarande kvantiteter.

Berörda medlemsstater

| a) | För sockerpriser, alla medlemsstater där mer än 10 000 ton socker produceras av sockerbetor eller råsocker. |
| --- | --- |

a)

För sockerpriser, alla medlemsstater där mer än 10 000 ton socker produceras av sockerbetor eller råsocker.

| b) | För sockerbetspriser, alla medlemsstater där sockerbetor produceras. |
| --- | --- |

b)

För sockerbetspriser, alla medlemsstater där sockerbetor produceras.

Anmälningsperiod

| a) | För sockerpriser, före slutet av varje månad. |
| --- | --- |

a)

För sockerpriser, före slutet av varje månad.

| b) | För sockerbetspriser, senast den 30 juni varje år. |
| --- | --- |

b)

För sockerbetspriser, senast den 30 juni varje år.

Övrigt

Priser ska fastställas enligt den metod som offentliggörs av kommissionen och avse

| a) | priser på vitsocker i lösvikt fritt fabrik för socker av en standardkvalitet som definieras i punkt B II i bilaga III till förordning (EU) nr 1308/2013, som tas ut av sockerföretag och sockerraffinaderier, |
| --- | --- |

a)

priser på vitsocker i lösvikt fritt fabrik för socker av en standardkvalitet som definieras i punkt B II i bilaga III till förordning (EU) nr 1308/2013, som tas ut av sockerföretag och sockerraffinaderier,

| b) | priser på sockerbetor av en standardkvalitet som definieras i punkt B I i bilaga III till förordning (EU) nr 1308/2013, som betalas av sockerföretag och sockerraffinaderier. Sockerbetorna ska hänföras till samma regleringsår som det socker som extraheras från dem. |
| --- | --- |

b)

priser på sockerbetor av en standardkvalitet som definieras i punkt B I i bilaga III till förordning (EU) nr 1308/2013, som betalas av sockerföretag och sockerraffinaderier. Sockerbetorna ska hänföras till samma regleringsår som det socker som extraheras från dem.

2.   Linfibrer

Anmälans innehåll: genomsnittliga priser fritt fabrik för föregående månad som registrerats på de viktigaste representativa marknaderna för långa linfibrer, uttryckt per ton produkt.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater där långa linfibrer produceras på ett planterat område som överstiger 1 000 hektar linfibrer.

Anmälningsperiod: senast den 25:e varje månad för föregående månad.

3.   Vin

Anmälans innehåll: när det gäller de viner som avses i punkt 1 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013,

| a) | en sammanfattning av priserna föregående månad uttryckt i hektoliter vin med hänvisning till de berörda volymerna, eller |
| --- | --- |

a)

en sammanfattning av priserna föregående månad uttryckt i hektoliter vin med hänvisning till de berörda volymerna, eller

| b) | senast den 31 juli 2017, de offentligt tillgängliga informationskällor som anses som trovärdiga när det gäller prisuppgifter. |
| --- | --- |

b)

senast den 31 juli 2017, de offentligt tillgängliga informationskällor som anses som trovärdiga när det gäller prisuppgifter.

Berörda medlemsstater: medlemsstater vars vinproduktion de senaste fem åren i genomsnitt översteg 5 % av unionens totala vinproduktion.

Anmälningsperiod: senast den 15:e varje månad för föregående månad.

Övrigt: priserna ska avse oförpackad produkt fritt producentens anläggning. För den information som avses i leden a och b ska de berörda medlemsstaterna välja ut de åtta mest representativa marknader som ska övervakas, däribland minst två för viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning.

4.   Mjölk och mjölkprodukter

a)   Mjölk

Anmälans innehåll: priset på obehandlad mjölk och skattat pris på leveranser innevarande månad, uttryckt per 100 kg produkt med verkligt fett- och proteininnehåll.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater.

Anmälningsperiod: före slutet av varje månad för föregående månad.

Övrigt: priset ska vara det som betalas av första köpare som är etablerade inom medlemsstatens territorium.

b)   Mjölkprodukter

Anmälans innehåll: priser på ost, med undantag för de standardostar som avses i punkt 7 i bilaga I, uttryckt per 100 kg produkt.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater för typer av ost som är relevanta för den nationella marknaden.

Anmälningsperiod: senast den 15:e varje månad för föregående månad.

Övrigt: priserna ska avse ost som köps från tillverkaren, exklusive alla övriga kostnader (transport, lastning, hantering, lagring, pallar, försäkringar etc.) som baseras på avtal som ingåtts för leverans inom tre månader.

---

BILAGA III

Krav rörande de anmälningar av produktions- och marknadsinformation som avses i artikel 12 b

1.   Ris

Anmälans innehåll: när det gäller var och en av de typer av ris som avses i punkterna 2 och 3 i del I i bilaga II till förordning (EU) nr 1308/2013,

| a) | planterad areal, agronomisk avkastning, produktion av paddyris under skördeåret och avkastning efter bearbetning, |
| --- | --- |

a)

planterad areal, agronomisk avkastning, produktion av paddyris under skördeåret och avkastning efter bearbetning,

| b) | rislager (uttryckt i ekvivalent slipat ris) hos producenter och riskvarnar den 31 augusti varje år, fördelat på ris producerat inom Europeiska unionen och importerat ris. |
| --- | --- |

b)

rislager (uttryckt i ekvivalent slipat ris) hos producenter och riskvarnar den 31 augusti varje år, fördelat på ris producerat inom Europeiska unionen och importerat ris.

Anmälningsperiod: senast den 15 januari varje år för närmast föregående år.

Berörda medlemsstater

| a) | För paddyrisproduktion, alla risproducerande medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

För paddyrisproduktion, alla risproducerande medlemsstater.

| b) | För rislager, alla risproducerande medlemsstater och medlemsstater med riskvarnar. |
| --- | --- |

b)

För rislager, alla risproducerande medlemsstater och medlemsstater med riskvarnar.

2.   Socker

A.   Arealer för sockerbetor

Anmälans innehåll: sockerbetsareal för innevarande regleringsår och en skattning för nästa regleringsår.

Anmälningsperiod: senast den 31 maj varje år.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater med en planterad areal som överstiger 1 000 hektar sockerbetor under det berörda året.

Övrigt: uppgifterna ska uttryckas i hektar och delas upp i arealer avsedda för sockerproduktion och arealer avsedda för bioetanolproduktion.

B.   Socker- och bioetanolproduktion

Anmälans innehåll: varje företags sockerproduktion och bioetanolproduktion under närmast föregående regleringsår och en skattning av varje företags sockerproduktion innevarande regleringsår.

Anmälningsperiod: senast den 30 november varje år avseende produktionen under närmast föregående regleringsår och senast den 31 mars varje år (30 juni för de franska departementen Guadeloupe och Martinique) avseende produktionen innevarande regleringsår.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater som producerar mer än 10 000 ton socker.

Övrigt

| a) | Med sockerproduktion avses den totala kvantiteten, uttryckt i ton vitsocker enligt följande av






  i) | vitsocker, oavsett skillnader i kvalitet, |
| --- | --- | --- |

a)

Med sockerproduktion avses den totala kvantiteten, uttryckt i ton vitsocker enligt följande av

i)

vitsocker, oavsett skillnader i kvalitet,

| ii) | råsocker, på grundval av avkastning fastställd i enlighet med punkt B.III i bilaga III till förordning (EU) nr 1308/2013, |
| --- | --- |

ii)

råsocker, på grundval av avkastning fastställd i enlighet med punkt B.III i bilaga III till förordning (EU) nr 1308/2013,

| iii) | invertsocker, i vikt, |
| --- | --- |

iii)

invertsocker, i vikt,

| iv) | sackaros eller invertsockersirap med en renhet på minst 70 %, framställd av sockerbetor, på grundval av halten utvinnbart socker eller real avkastning, |
| --- | --- |

iv)

sackaros eller invertsockersirap med en renhet på minst 70 %, framställd av sockerbetor, på grundval av halten utvinnbart socker eller real avkastning,

| v) | sackaros eller invertsockersirap med en renhet på minst 75 %, framställd av sockerrör, på grundval av sockerhalten. |
| --- | --- |

v)

sackaros eller invertsockersirap med en renhet på minst 75 %, framställd av sockerrör, på grundval av sockerhalten.

| b) | Sockerproduktion ska inte innefatta vitsocker från någon av de produkter som avses i led a eller som framställts genom ett förfarande för aktiv förädling. |
| --- | --- |

b)

Sockerproduktion ska inte innefatta vitsocker från någon av de produkter som avses i led a eller som framställts genom ett förfarande för aktiv förädling.

| c) | Det socker som utvinns ur betor som såtts under ett bestämt regleringsår ska hänföras till påföljande regleringsår. Medlemsstaterna får emellertid besluta att socker utvunnet ur betor som såtts på hösten ett visst regleringsår ska hänföras till samma regleringsår och underrätta kommissionen om detta beslut senast den 1 oktober 2017. |
| --- | --- |

c)

Det socker som utvinns ur betor som såtts under ett bestämt regleringsår ska hänföras till påföljande regleringsår. Medlemsstaterna får emellertid besluta att socker utvunnet ur betor som såtts på hösten ett visst regleringsår ska hänföras till samma regleringsår och underrätta kommissionen om detta beslut senast den 1 oktober 2017.

| d) | Uppgifterna för socker ska fördelas på månader och, när det gäller innevarande regleringsår, överensstämma med preliminära uppgifter fram till februari månad och med skattningar för regleringsårets resterande månader. |
| --- | --- |

d)

Uppgifterna för socker ska fördelas på månader och, när det gäller innevarande regleringsår, överensstämma med preliminära uppgifter fram till februari månad och med skattningar för regleringsårets resterande månader.

| e) | Bioetanolproduktion ska endast innefatta bioetanol som utvinns från någon av de produkter som avses i led a och uttryckas i hektoliter. |
| --- | --- |

e)

Bioetanolproduktion ska endast innefatta bioetanol som utvinns från någon av de produkter som avses i led a och uttryckas i hektoliter.

C.   Isoglukosproduktion

Anmälans innehåll

| a) | Kvantiteter egen isoglukosproduktion som transporterats av varje producent under närmast föregående regleringsår. |
| --- | --- |

a)

Kvantiteter egen isoglukosproduktion som transporterats av varje producent under närmast föregående regleringsår.

| b) | Kvantiteter egen isoglukosproduktion som transporterats av varje producent under föregående månad. |
| --- | --- |

b)

Kvantiteter egen isoglukosproduktion som transporterats av varje producent under föregående månad.

Anmälningsperiod: senast den 30 november varje år för närmast föregående regleringsår och senast den 25:e varje månad för föregående månad.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater där isoglukos produceras.

Övrigt: Med isoglukosproduktion avses den totala kvantiteten produkt som framställs av glukos eller dess polymerer med ett fruktosinnehåll på minst 41 viktprocent beräknat på torrsubstansen, uttryckt i ton torrsubstans oavsett faktiskt fruktosinnehåll som överstiger gränsvärdet på 41 %. De årliga produktionssiffrorna ska fördelas på månader.

D.   Socker- och isoglukoslager

Anmälans innehåll

| a) | Kvantiteter sockerproduktion som sockerföretag och sockerraffinaderier lagrar i slutet av varje månad. |
| --- | --- |

a)

Kvantiteter sockerproduktion som sockerföretag och sockerraffinaderier lagrar i slutet av varje månad.

| b) | Kvantiteter isoglukosproduktion som isoglukosproducenter lagrade i slutet av närmast föregående regleringsår. |
| --- | --- |

b)

Kvantiteter isoglukosproduktion som isoglukosproducenter lagrade i slutet av närmast föregående regleringsår.

Anmälningsperiod: före slutet av varje månad för föregående månad när det gäller socker och senast den 30 november när det gäller isoglukos.

Berörda medlemsstater

| a) | När det gäller socker, alla medlemsstater där sockerföretag eller sockerraffinaderier är belägna och produktionen av socker överstiger 10 000 ton. |
| --- | --- |

a)

När det gäller socker, alla medlemsstater där sockerföretag eller sockerraffinaderier är belägna och produktionen av socker överstiger 10 000 ton.

| b) | När det gäller isoglukos, alla medlemsstater i vilka isoglukos produceras. |
| --- | --- |

b)

När det gäller isoglukos, alla medlemsstater i vilka isoglukos produceras.

Övrigt: uppgifterna ska avse produkter som lagrades i fri omsättning på unionens territorium och socker- och isoglukosproduktion enligt definitionerna i punkterna B och C.

Vad gäller socker

| — | ska uppgifterna avse kvantiteter som företaget eller raffinaderiet innehar eller för vilka de har upplagsbevis, |
| --- | --- |

—

ska uppgifterna avse kvantiteter som företaget eller raffinaderiet innehar eller för vilka de har upplagsbevis,

| — | ska uppgifterna, när det gäller kvantiteter i lager i slutet av månaderna juli, augusti och september, närmare ange den kvantitet som härrör från produktion av socker påföljande regleringsår, |
| --- | --- |

—

ska uppgifterna, när det gäller kvantiteter i lager i slutet av månaderna juli, augusti och september, närmare ange den kvantitet som härrör från produktion av socker påföljande regleringsår,

| — | om lagringen sker i en annan medlemsstat än den som anmäler till kommissionen ska den anmälande medlemsstaten informera den berörda medlemsstaten om de kvantiteter som lagras inom dess territorium och var de lagras före slutet av den månad som följer på anmälan till kommissionen. |
| --- | --- |

—

om lagringen sker i en annan medlemsstat än den som anmäler till kommissionen ska den anmälande medlemsstaten informera den berörda medlemsstaten om de kvantiteter som lagras inom dess territorium och var de lagras före slutet av den månad som följer på anmälan till kommissionen.

När det gäller isoglukos ska kvantiteterna avse kvantiteter som ägs av producenten.

3.   Fiberväxter

Anmälans innehåll

| a) | Linfiberareal för innevarande regleringsår och en skattning för nästa regleringsår, uttryckt i hektar. |
| --- | --- |

a)

Linfiberareal för innevarande regleringsår och en skattning för nästa regleringsår, uttryckt i hektar.

| b) | Produktion av långa linfibrer för närmast föregående regleringsår och en skattning för nästa regleringsår, uttryckt i ton. |
| --- | --- |

b)

Produktion av långa linfibrer för närmast föregående regleringsår och en skattning för nästa regleringsår, uttryckt i ton.

| c) | Areal planterad med bomull för närmast föregående skördeår och en skattning för innevarande skördeår, uttryckt i hektar. |
| --- | --- |

c)

Areal planterad med bomull för närmast föregående skördeår och en skattning för innevarande skördeår, uttryckt i hektar.

| d) | Produktion av orensad bomull för närmast föregående skördeår och en skattning för innevarande skördeår, uttryckt i ton. |
| --- | --- |

d)

Produktion av orensad bomull för närmast föregående skördeår och en skattning för innevarande skördeår, uttryckt i ton.

| e) | Genomsnittligt pris på orensad bomull som betalats till bomullsproducenter närmast föregående skördeår, uttryckt per ton produkt. |
| --- | --- |

e)

Genomsnittligt pris på orensad bomull som betalats till bomullsproducenter närmast föregående skördeår, uttryckt per ton produkt.

Anmälningsperiod

| a) | För linfiberareal, senast den 31 juli varje år. |
| --- | --- |

a)

För linfiberareal, senast den 31 juli varje år.

| b) | För produktion av långa linfiber, senast den 31 oktober varje år. |
| --- | --- |

b)

För produktion av långa linfiber, senast den 31 oktober varje år.

| c, d och e) | För bomull, senast den 15 oktober varje år. |
| --- | --- |

c, d och e)

För bomull, senast den 15 oktober varje år.

Berörda medlemsstater

| a och b) | För lin, alla medlemsstater där långa linfibrer produceras på ett planterat område som överstiger 1 000 hektar linfibrer. |
| --- | --- |

a och b)

För lin, alla medlemsstater där långa linfibrer produceras på ett planterat område som överstiger 1 000 hektar linfibrer.

| c, d och e) | För bomull, alla medlemsstater där minst 1 000 hektar såtts med bomull. |
| --- | --- |

c, d och e)

För bomull, alla medlemsstater där minst 1 000 hektar såtts med bomull.

4.   Humle

Anmälans innehåll: följande produktionsinformation, sammanlagda siffror och, för den information som avses i leden b–d, fördelat på bitter humle och aromhumle:

| a) | Antal humleproducerande jordbrukare. |
| --- | --- |

a)

Antal humleproducerande jordbrukare.

| b) | Areal som såtts med humle, uttryckt i hektar. |
| --- | --- |

b)

Areal som såtts med humle, uttryckt i hektar.

| c) | Kvantitet i ton och genomsnittligt pris fritt gård, uttryckt per kg humle såld enligt, respektive utan, ett terminskontrakt. |
| --- | --- |

c)

Kvantitet i ton och genomsnittligt pris fritt gård, uttryckt per kg humle såld enligt, respektive utan, ett terminskontrakt.

| d) | Produktion av alfasyra (ton) och genomsnittligt alfasyrainnehåll ( %). |
| --- | --- |

d)

Produktion av alfasyra (ton) och genomsnittligt alfasyrainnehåll ( %).

Anmälningsperiod: senast den 30 april året efter humleskörden.

Berörda medlemsstater: medlemsstater med en planterad areal som översteg 200 hektar humle närmast föregående år.

5.   Olivolja

Anmälans innehåll

| a) | Uppgifter om slutlig produktion, total inhemsk förbrukning (inräknat bearbetningsindustrin) och slutlager för föregående 12-månadersperiod från den 1 oktober–30 september. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om slutlig produktion, total inhemsk förbrukning (inräknat bearbetningsindustrin) och slutlager för föregående 12-månadersperiod från den 1 oktober–30 september.

| b) | Uppgifter om månadsproduktion och skattningar av total produktion, inhemsk förbrukning (inräknat bearbetningsindustrin) och slutlager för innevarande 12-månadersperiod från den 1 oktober–30 september. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om månadsproduktion och skattningar av total produktion, inhemsk förbrukning (inräknat bearbetningsindustrin) och slutlager för innevarande 12-månadersperiod från den 1 oktober–30 september.

Anmälningsperiod

| a) | För föregående 12-månadersperiod, senast den 31 oktober varje år. |
| --- | --- |

a)

För föregående 12-månadersperiod, senast den 31 oktober varje år.

| b) | För innevarande 12-månadersperiod, senast den 31 oktober och senast den 15:e varje månad från november till juni. |
| --- | --- |

b)

För innevarande 12-månadersperiod, senast den 31 oktober och senast den 15:e varje månad från november till juni.

Berörda medlemsstater: medlemsstater med olivoljeproduktion.

6.   Bananer

Anmälans innehåll

| a) | Genomsnittliga säljpriser på lokala marknader för gröna bananer som saluförts i produktionsregionen, uttryckt per 100 kg produkt och relaterade kvantiteter. |
| --- | --- |

a)

Genomsnittliga säljpriser på lokala marknader för gröna bananer som saluförts i produktionsregionen, uttryckt per 100 kg produkt och relaterade kvantiteter.

| b) | Genomsnittliga säljpriser på gröna bananer som saluförts utanför produktionsregionen, uttryckt per 100 kg produkt och relaterade kvantiteter. |
| --- | --- |

b)

Genomsnittliga säljpriser på gröna bananer som saluförts utanför produktionsregionen, uttryckt per 100 kg produkt och relaterade kvantiteter.

Anmälningsperiod

| — | Senast den 15 juni varje år avseende föregående period från den 1 januari–30 april. |
| --- | --- |

—

Senast den 15 juni varje år avseende föregående period från den 1 januari–30 april.

| — | Senast den 15 oktober varje år avseende föregående period från den 1 maj–31 augusti. |
| --- | --- |

—

Senast den 15 oktober varje år avseende föregående period från den 1 maj–31 augusti.

| — | Senast den 15 februari varje år avseende föregående period från den 1 september–31 december. |
| --- | --- |

—

Senast den 15 februari varje år avseende föregående period från den 1 september–31 december.

Berörda medlemsstater: medlemsstater med en produktionsregion, nämligen

| a) | Kanarieöarna, |
| --- | --- |

a)

Kanarieöarna,

| b) | Guadeloupe, |
| --- | --- |

b)

Guadeloupe,

| c) | Martinique, |
| --- | --- |

c)

Martinique,

| d) | Madeira och Azorerna, |
| --- | --- |

d)

Madeira och Azorerna,

| e) | Kreta och Lakonien, |
| --- | --- |

e)

Kreta och Lakonien,

| f) | Cypern. |
| --- | --- |

f)

Cypern.

Övrigt: priser på gröna bananer som saluförts i unionen utanför sin produktionsregion ska vara priserna i den första hamn där lossning kan ske (ej lossade varor).

7.   Tobak

Anmälans innehåll: för varje sortgrupp av råtobak

| i) | antal jordbrukare, |
| --- | --- |

i)

antal jordbrukare,

| ii) | areal (hektar), |
| --- | --- |

ii)

areal (hektar),

| iii) | levererad kvantitet (ton), |
| --- | --- |

iii)

levererad kvantitet (ton),

| iv) | det genomsnittliga pris som betalats till jordbrukare, ej inräknat skatter och andra avgifter, uttryckt per kg produkt. |
| --- | --- |

iv)

det genomsnittliga pris som betalats till jordbrukare, ej inräknat skatter och andra avgifter, uttryckt per kg produkt.

Anmälningsperiod: senast den 31 juli året efter skördeåret.

Berörda medlemsstater: medlemsstater med en planterad areal som översteg 3 000 hektar tobak vid senaste skörd.

Övrigt: sortgrupperna av råtobak är följande:

| Grupp I | : | Värmetorkad: Tobak som har torkats i ugnar där luftcirkulationen, temperaturen och fuktigheten kontrolleras, särskilt Virginia. |
| --- | --- | --- |
| Grupp II | : | Ljus lufttorkad: Tobak som har torkats i luften under tak och som inte fermenteras, särskilt Burley och Maryland. |
| Grupp III | : | Mörk lufttorkad: Tobak som har torkats i luften under tak och som genomgår naturlig fermentering före försäljning, särskilt Badischer Geudertheimer, Fermented Burley, Havana, Mocny Skroniowski, Nostrano del Brenta och Pulawski. |
| Grupp IV | : | Eldtorkad: Tobak som har torkats vid eld, särskilt Kentucky och Salento. |
| Grupp V | : | Soltorkad: Tobak som har torkats i solen, även kallad ”orientaliska sorter”, särskilt Basmas, Katerini och Kaba-Koulak. |

Grupp I

:

Värmetorkad: Tobak som har torkats i ugnar där luftcirkulationen, temperaturen och fuktigheten kontrolleras, särskilt Virginia.

Grupp II

:

Ljus lufttorkad: Tobak som har torkats i luften under tak och som inte fermenteras, särskilt Burley och Maryland.

Grupp III

:

Mörk lufttorkad: Tobak som har torkats i luften under tak och som genomgår naturlig fermentering före försäljning, särskilt Badischer Geudertheimer, Fermented Burley, Havana, Mocny Skroniowski, Nostrano del Brenta och Pulawski.

Grupp IV

:

Eldtorkad: Tobak som har torkats vid eld, särskilt Kentucky och Salento.

Grupp V

:

Soltorkad: Tobak som har torkats i solen, även kallad ”orientaliska sorter”, särskilt Basmas, Katerini och Kaba-Koulak.

8.   Vinprodukter

Anmälans innehåll

| a) | Skattningar av produktionen av vinprodukter (inbegripet druvmust som har använts för vinframställning respektive inte använts för vinframställning) inom medlemsstatens territorium under innevarande vinår. |
| --- | --- |

a)

Skattningar av produktionen av vinprodukter (inbegripet druvmust som har använts för vinframställning respektive inte använts för vinframställning) inom medlemsstatens territorium under innevarande vinår.

| b) | Det definitiva resultatet av de produktionsdeklarationer som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 436/2009 samt en skattning av den produktion som inte omfattas av sådana deklarationer. |
| --- | --- |

b)

Det definitiva resultatet av de produktionsdeklarationer som avses i artikel 9 i förordning (EG) nr 436/2009 samt en skattning av den produktion som inte omfattas av sådana deklarationer.

| c) | En sammanfattning av de lagerdeklarationer som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 436/2009 för lager den 31 juli närmast föregående vinår. |
| --- | --- |

c)

En sammanfattning av de lagerdeklarationer som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 436/2009 för lager den 31 juli närmast föregående vinår.

| d) | Slutlig balansräkning för närmast föregående vinår med fullständig information om tillgång (lager, produktion, import enligt ingående balans), användningsområden (humankonsumtion, industriell konsumtion, omvandling, export och förluster) samt utgående lager. |
| --- | --- |

d)

Slutlig balansräkning för närmast föregående vinår med fullständig information om tillgång (lager, produktion, import enligt ingående balans), användningsområden (humankonsumtion, industriell konsumtion, omvandling, export och förluster) samt utgående lager.

Anmälningsperiod

| a) | Skattningar av produktion, senast den 30 september varje år. |
| --- | --- |

a)

Skattningar av produktion, senast den 30 september varje år.

| b) | Slutligt resultat av produktionsdeklarationer, senast den 15 mars varje år. |
| --- | --- |

b)

Slutligt resultat av produktionsdeklarationer, senast den 15 mars varje år.

| c) | Sammanfattning av lagerdeklarationer, senast den 31 oktober varje år. |
| --- | --- |

c)

Sammanfattning av lagerdeklarationer, senast den 31 oktober varje år.

| d) | Slutlig balansräkning, senast den 15 januari varje år. |
| --- | --- |

d)

Slutlig balansräkning, senast den 15 januari varje år.

Berörda medlemsstater: medlemsstater som har ett uppdaterat vinodlingsregister i enlighet med artikel 145.1 i förordning (EU) nr 1308/2013.

9.   Mjölk och mjölkprodukter

Anmälans innehåll: den totala kvantiteten obehandlad komjölk, uttryckt i kilogram med verklig fetthalt.

Anmälningsperiod: senast den 25:e varje månad.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater.

Övrigt: kvantiteterna avser mjölk som levererats föregående månad till första köpare som är etablerade inom medlemsstatens territorium. Medlemsstaterna ska säkerställa att alla första köpare som är etablerade inom deras territorium till den behöriga nationella myndigheten deklarerar den kvantitet obehandlad komjölk som har levererats till dem varje månad, utan onödigt dröjsmål och korrekt så att detta krav kan uppfyllas.

10.   Ägg

Anmälans innehåll: antal äggproduktionsanläggningar med en fördelning på de jordbruksmetoder som avses i bilaga II till förordning (EG) nr 589/2008, inbegripet anläggningens maximala kapacitet i fråga om antal värphöns som den kan hysa samtidigt.

Anmälningsperiod: senast den 1 april varje år.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater.

11.   Etylalkohol

Anmälans innehåll: för jordbruksalkohol, uttryckt i hektoliter ren alkohol

| a) | framställning genom jäsning och destillering, fördelat på jordbruksråvaror som alkoholen framställts av, |
| --- | --- |

a)

framställning genom jäsning och destillering, fördelat på jordbruksråvaror som alkoholen framställts av,

| b) | de volymer som överförts från alkoholproducenter eller importörer för bearbetning eller förpackning, fördelat på kategori användningsområde (livsmedel och drycker, bränslen, industriellt/andra). |
| --- | --- |

b)

de volymer som överförts från alkoholproducenter eller importörer för bearbetning eller förpackning, fördelat på kategori användningsområde (livsmedel och drycker, bränslen, industriellt/andra).

Anmälningsperiod: senast den 1 mars varje år för närmast föregående kalenderår.

Berörda medlemsstater: alla medlemsstater.

---

| 4.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 171/131 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 171/131

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1186

av den 3 juli 2017

om återkallande av godkännandet av det verksamma ämnet repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/tallråolja i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 21.3 andra alternativet och artikel 78.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens direktiv 2008/127/EG (2) togs repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/tallråolja upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3). Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 637/2012 (4) ska de berörda medlemsstaterna se till att anmälaren på vars begäran repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/tallråolja har tagits upp inkommer med ytterligare bekräftande uppgifter om likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkten som tillverkas kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i dokumentationen om toxicitet samt om ämnets toxikologiska profil senast den 1 maj 2013 respektive 31 maj 2014. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens direktiv 2008/127/EG (2) togs repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/tallråolja upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3). Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 637/2012 (4) ska de berörda medlemsstaterna se till att anmälaren på vars begäran repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/tallråolja har tagits upp inkommer med ytterligare bekräftande uppgifter om likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkten som tillverkas kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i dokumentationen om toxicitet samt om ämnets toxikologiska profil senast den 1 maj 2013 respektive 31 maj 2014.

| (2) | Verksamma ämnen som tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (5). |
| --- | --- |

(2)

Verksamma ämnen som tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (5).

| (3) | I april 2013 lämnade anmälaren in uppgifter i syfte att fullgöra skyldigheten att lämna in ytterligare uppgifter enligt skäl 1 till den rapporterande medlemsstaten Grekland. |
| --- | --- |

(3)

I april 2013 lämnade anmälaren in uppgifter i syfte att fullgöra skyldigheten att lämna in ytterligare uppgifter enligt skäl 1 till den rapporterande medlemsstaten Grekland.

| (4) | Grekland bedömde de uppgifter som anmälaren hade lämnat in, inklusive vissa ytterligare uppgifter avseende den ursprungliga dokumentation som lämnats in under utvärderingsförfarandet, och lämnade sin bedömning i form av addendum till utkastet till bedömningsrapport till övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) i november 2014 och november 2015. |
| --- | --- |

(4)

Grekland bedömde de uppgifter som anmälaren hade lämnat in, inklusive vissa ytterligare uppgifter avseende den ursprungliga dokumentation som lämnats in under utvärderingsförfarandet, och lämnade sin bedömning i form av addendum till utkastet till bedömningsrapport till övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) i november 2014 och november 2015.

| (5) | Medlemsstaterna, sökanden och myndigheten konsulterades och ombads lämna synpunkter på den rapporterande medlemsstatens bedömning. Myndigheten offentliggjorde en teknisk rapport som sammanfattar resultaten av detta samråd rörande tallråolja den 27 mars 2015 (6). |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna, sökanden och myndigheten konsulterades och ombads lämna synpunkter på den rapporterande medlemsstatens bedömning. Myndigheten offentliggjorde en teknisk rapport som sammanfattar resultaten av detta samråd rörande tallråolja den 27 mars 2015 (6).

| (6) | Mot bakgrund av de uppgifter som anmälaren lämnat, den rapporterande medlemsstatens utvärdering av uppgifterna och de synpunkter som medlemsstaterna och myndigheten lämnat på utvärderingen anser kommissionen att de bekräftande uppgifterna inte räcker till för att dra slutsatser om likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i dokumentationen om toxicitet eller om ämnets toxikologiska profil. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av de uppgifter som anmälaren lämnat, den rapporterande medlemsstatens utvärdering av uppgifterna och de synpunkter som medlemsstaterna och myndigheten lämnat på utvärderingen anser kommissionen att de bekräftande uppgifterna inte räcker till för att dra slutsatser om likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i dokumentationen om toxicitet eller om ämnets toxikologiska profil.

| (7) | Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på kommissionens överväganden. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på kommissionens överväganden.

| (8) | Trots de argument som anmälaren lade fram konstaterar kommissionen att de uppgifter som lämnats är ofullständiga och inte gör det möjligt att dra några slutsatser om likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkten som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i dokumentationen om toxicitet eller om ämnets toxikologiska profil. |
| --- | --- |

(8)

Trots de argument som anmälaren lade fram konstaterar kommissionen att de uppgifter som lämnats är ofullständiga och inte gör det möjligt att dra några slutsatser om likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkten som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i dokumentationen om toxicitet eller om ämnets toxikologiska profil.

| (9) | Godkännandet av detta verksamma ämne bör därför återkallas. |
| --- | --- |

(9)

Godkännandet av detta verksamma ämne bör därför återkallas.

| (10) | Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | Medlemsstaterna bör medges tid att återkalla godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör medges tid att återkalla godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne.

| (12) | Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 för växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne bör löpa ut senast den 24 oktober 2018. |
| --- | --- |

(12)

Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 för växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne bör löpa ut senast den 24 oktober 2018.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Återkallande av godkännande

Härmed återkallas godkännandet av det verksamma ämnet repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/tallråolja.

Artikel 2

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

I del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska rad 250 om repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/tallråolja utgå.

Artikel 3

Övergångsbestämmelser

Medlemsstaterna ska återkalla godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/tallråolja som verksamt ämne senast den 24 oktober 2017.

Artikel 4

Anståndsperiod

Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska vara så kortvariga som möjligt och löpa ut senast den 24 oktober 2018.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 juli 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2008/127/EG av den 18 december 2008 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att ta upp flera verksamma ämnen (EUT L 344, 20.12.2008, s. 89).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 637/2012 av den 13 juli 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av de verksamma ämnena järnsulfat, repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/tallråolja och repellenter (doftämnen) av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung/talloljebeck (EUT L 186, 14.7.2012, s. 20).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

5

(6)  
  ”Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment of confirmatory data for tall oil crude”, EFSA supporting publication 2015:EN-781, 14 s.

6

EFSA supporting publication 2015:EN-781

---

| 4.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 171/134 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 171/134

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1187

av den 3 juli 2017

om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (nedan kallad grundförordningen) (1), särskilt artikel 18 samt

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antisubventionsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 452/2011 (2) en slutgiltig utjämningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antisubventionsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 452/2011 (2) en slutgiltig utjämningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

den ursprungliga undersökningen

2

Kina

det berörda landet

| (2) | Rådet har även, till följd av en antidumpningsundersökning, genom genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 (3) infört en slutgiltig antidumpningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har även, till följd av en antidumpningsundersökning, genom genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 (3) infört en slutgiltig antidumpningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina.

3

| (3) | Utjämningsåtgärderna infördes i form av en värdetull med en tullsats på mellan 4 % och 12 % på import från individuellt namngivna exportörer, med en övrig tullsats på 12 %. |
| --- | --- |

(3)

Utjämningsåtgärderna infördes i form av en värdetull med en tullsats på mellan 4 % och 12 % på import från individuellt namngivna exportörer, med en övrig tullsats på 12 %.

| (4) | Den 8 augusti 2011 lämnade de kinesiska tillverkarna Gold East Paper Co. Ltd och Gold Huasheng Paper Co. Ltd (nedan kallad APP-gruppen) in en ansökan om upphävande av både genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 452/2011 i de delar som rör sökandena (4). I domar av den 11 september 2014 ogillade tribunalens tredje avdelning företagens talan i båda målen. |
| --- | --- |

(4)

Den 8 augusti 2011 lämnade de kinesiska tillverkarna Gold East Paper Co. Ltd och Gold Huasheng Paper Co. Ltd (nedan kallad APP-gruppen) in en ansökan om upphävande av både genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 452/2011 i de delar som rör sökandena (4). I domar av den 11 september 2014 ogillade tribunalens tredje avdelning företagens talan i båda målen.

APP-gruppen

4

1.2   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

| (5) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande utjämningsåtgärderna beträffande import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina snart skulle komma att löpa ut (5) mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande utjämningsåtgärderna beträffande import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina snart skulle komma att löpa ut (5) mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen.

5

| (6) | Begäran ingavs av fem unionstillverkare (Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group och Sappi Europe SA), nedan gemensamt kallade sökande, som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av bestruket finpapper. |
| --- | --- |

(6)

Begäran ingavs av fem unionstillverkare (Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group och Sappi Europe SA), nedan gemensamt kallade sökande, som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av bestruket finpapper.

sökande

| (7) | Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att subventioneringen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin skulle återkomma, om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(7)

Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att subventioneringen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin skulle återkomma, om åtgärderna upphörde att gälla.

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (8) | Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång offentliggjorde kommissionen den 13 maj 2016 i Europeiska unionens officiella tidning (6) (nedan kallad tillkännagivandet om inledande) att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång offentliggjorde kommissionen den 13 maj 2016 i Europeiska unionens officiella tidning (6) (nedan kallad tillkännagivandet om inledande) att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas enligt artikel 18 i grundförordningen.

Europeiska unionens officiella tidning

6

tillkännagivandet om inledande

Parallell undersökning

Parallell undersökning

| (9) | Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning den 13 maj 2016 (7) offentliggjorde kommissionen även inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (8) av gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärder när det gäller import till unionen av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(9)

Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning den 13 maj 2016 (7) offentliggjorde kommissionen även inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (8) av gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärder när det gäller import till unionen av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina.

Europeiska unionens officiella tidning

7

8

| (10) | Innan översynen när åtgärderna upphör att gälla inleddes underrättade kommissionen i enlighet med artiklarna 10.7 och 33 a i grundförordningen de kinesiska myndigheterna om att den hade mottagit en vederbörligen underbyggd begäran om översyn och uppmanade dem att inleda samråd i syfte att klargöra situationen när det gäller innehållet i begäran om översyn och uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. De kinesiska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd, vilket därefter hölls den 11 maj 2016. Kommissionen beaktade de kinesiska myndigheternas synpunkter under samrådet. Man fann emellertid ingen lösning som kunde godtas av båda parter. |
| --- | --- |

(10)

Innan översynen när åtgärderna upphör att gälla inleddes underrättade kommissionen i enlighet med artiklarna 10.7 och 33 a i grundförordningen de kinesiska myndigheterna om att den hade mottagit en vederbörligen underbyggd begäran om översyn och uppmanade dem att inleda samråd i syfte att klargöra situationen när det gäller innehållet i begäran om översyn och uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. De kinesiska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd, vilket därefter hölls den 11 maj 2016. Kommissionen beaktade de kinesiska myndigheternas synpunkter under samrådet. Man fann emellertid ingen lösning som kunde godtas av båda parter.

1.4   Undersökningen

Undersökningen

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (11) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering omfattade perioden från den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering omfattade perioden från den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

Berörda parter

Berörda parter

| (12) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och de användare i unionen som är berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och de användare i unionen som är berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta.

| (13) | De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Samtliga berörda parter blev på begäran hörda av kommissionen. |
| --- | --- |

(13)

De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Samtliga berörda parter blev på begäran hörda av kommissionen.

Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

a)   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (14) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (15) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval uppmanade kommissionen alla 36 kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(15)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval uppmanade kommissionen alla 36 kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (16) | Det var bara en grupp med exporterande tillverkare i Kina som lämnade den information till grund för stickprovsförfarandet som efterfrågades i bilaga I till tillkännagivandet om inledande (9). Vid ett hörande den 8 juni 2016 meddelade samma grupp med exporterande tillverkare kommissionen att den inte hade för avsikt att svara på frågeformuläret. Detta förklarades med att ingen export hade skett till unionsmarknaden under översynsperioden samt med gruppens komplicerade struktur. |
| --- | --- |

(16)

Det var bara en grupp med exporterande tillverkare i Kina som lämnade den information till grund för stickprovsförfarandet som efterfrågades i bilaga I till tillkännagivandet om inledande (9). Vid ett hörande den 8 juni 2016 meddelade samma grupp med exporterande tillverkare kommissionen att den inte hade för avsikt att svara på frågeformuläret. Detta förklarades med att ingen export hade skett till unionsmarknaden under översynsperioden samt med gruppens komplicerade struktur.

9

| (17) | Alla berörda kända exporterande tillverkare samt de kinesiska myndigheterna informerades om konsekvenserna av att inte samarbeta och om att kommissionen i enlighet med artikel 28 i grundförordningen kan träffa sina avgöranden på grundval av bästa tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(17)

Alla berörda kända exporterande tillverkare samt de kinesiska myndigheterna informerades om konsekvenserna av att inte samarbeta och om att kommissionen i enlighet med artikel 28 i grundförordningen kan träffa sina avgöranden på grundval av bästa tillgängliga uppgifter.

b)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (18) | I tillkännagivandet om inledandet angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet utifrån den största representativa försäljnings- och produktionsvolymen samtidigt som en geografisk spridning säkerställdes. Det preliminära urvalet bestod av tre grupper av unionstillverkare. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. En av de unionstillverkare som ingick i det preliminära urvalet informerade kommissionen om att den inte skulle ha möjlighet att svara på frågeformuläret. Kommissionen mottog också ett klargörande om att två andra parter i urvalet var grupper som bestod av flera tillverkare. Följaktligen modifierade kommissionen urvalet genom att ersätta den icke-samarbetsvilliga tillverkaren med den näst största tillverkaren sett till försäljningsvolym och tillverkning, samt välja de största tillverkarna i de andra två grupperna med preliminärt utvalda tillverkare. Eftersom kommissionen inte erhöll några kommentarer om det modifierade urvalet under tidsfristen fastställde den urvalet med dessa modifieringar. Det slutliga urvalet svarade för över 30 % av unionsindustrins totala tillverkning under översynsperioden, och ansågs därför vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(18)

I tillkännagivandet om inledandet angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet utifrån den största representativa försäljnings- och produktionsvolymen samtidigt som en geografisk spridning säkerställdes. Det preliminära urvalet bestod av tre grupper av unionstillverkare. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. En av de unionstillverkare som ingick i det preliminära urvalet informerade kommissionen om att den inte skulle ha möjlighet att svara på frågeformuläret. Kommissionen mottog också ett klargörande om att två andra parter i urvalet var grupper som bestod av flera tillverkare. Följaktligen modifierade kommissionen urvalet genom att ersätta den icke-samarbetsvilliga tillverkaren med den näst största tillverkaren sett till försäljningsvolym och tillverkning, samt välja de största tillverkarna i de andra två grupperna med preliminärt utvalda tillverkare. Eftersom kommissionen inte erhöll några kommentarer om det modifierade urvalet under tidsfristen fastställde den urvalet med dessa modifieringar. Det slutliga urvalet svarade för över 30 % av unionsindustrins totala tillverkning under översynsperioden, och ansågs därför vara representativt för unionsindustrin.

c)   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (19) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(19)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (20) | Kommissionen kontaktade fem potentiella importörer, men ingen av dem svarade på stickprovsformuläret. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen kontaktade fem potentiella importörer, men ingen av dem svarade på stickprovsformuläret.

Frågeformulär

Frågeformulär

a)   Frågeformulär – Kinas regering

| (21) | Den 13 maj 2016 skickade kommissionen ett frågeformulär till den kinesiska regeringen (nedan kallad de kinesiska myndigheterna) med särskilda separata frågeformulär till China Development Bank, Export Import Bank of China (EXIM), Agricultural Bank of China och China Export & Credit Insurance Corporation (Sinosure), baserat på det faktum att dessa företag hade lämnat lån och tillhandahållit finansiella tjänster till industrin för bestruket finpapper enligt uppgifter i begäran och/eller i den ursprungliga undersökningen. Dessutom ombads de kinesiska myndigheterna att vidarebefordra ett frågeformulär för banker till eventuella andra finansinstitut som enligt vad de kinesiska myndigheterna kände till hade lämnat lån till industrin i fråga. |
| --- | --- |

(21)

Den 13 maj 2016 skickade kommissionen ett frågeformulär till den kinesiska regeringen (nedan kallad de kinesiska myndigheterna) med särskilda separata frågeformulär till China Development Bank, Export Import Bank of China (EXIM), Agricultural Bank of China och China Export & Credit Insurance Corporation (Sinosure), baserat på det faktum att dessa företag hade lämnat lån och tillhandahållit finansiella tjänster till industrin för bestruket finpapper enligt uppgifter i begäran och/eller i den ursprungliga undersökningen. Dessutom ombads de kinesiska myndigheterna att vidarebefordra ett frågeformulär för banker till eventuella andra finansinstitut som enligt vad de kinesiska myndigheterna kände till hade lämnat lån till industrin i fråga.

de kinesiska myndigheterna

| (22) | Den 24 juni 2016 mottog kommissionen ett svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna. Kommissionen erhöll inga svar från de ovan angivna finansinstituten. |
| --- | --- |

(22)

Den 24 juni 2016 mottog kommissionen ett svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna. Kommissionen erhöll inga svar från de ovan angivna finansinstituten.

| (23) | Den 2 september 2016 översände kommissionen en skrivelse om ofullständigt svar till de kinesiska myndigheterna. De kinesiska myndigheterna bad om en förlängning av tidsfristen för att svara på denna skrivelse. Den 23 september 2016 meddelade de kinesiska myndigheterna kommissionen att de hade beslutat att inte svara på skrivelsen om ofullständigt svar, och bekräftade att de inte längre skulle samarbeta i undersökningen. |
| --- | --- |

(23)

Den 2 september 2016 översände kommissionen en skrivelse om ofullständigt svar till de kinesiska myndigheterna. De kinesiska myndigheterna bad om en förlängning av tidsfristen för att svara på denna skrivelse. Den 23 september 2016 meddelade de kinesiska myndigheterna kommissionen att de hade beslutat att inte svara på skrivelsen om ofullständigt svar, och bekräftade att de inte längre skulle samarbeta i undersökningen.

| (24) | I en verbalnot den 7 oktober 2016 informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den i enlighet med artikel 28 i grundförordningen hade för avsikt att träffa sina avgöranden på grundval av bästa tillgängliga uppgifter till följd av att de kinesiska myndigheterna inte samarbetade. Kommissionen noterade även att ett avgörande på grundval av tillgängliga uppgifter skulle kunna bli mindre gynnsamt än om de kinesiska myndigheterna hade samarbetat. |
| --- | --- |

(24)

I en verbalnot den 7 oktober 2016 informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den i enlighet med artikel 28 i grundförordningen hade för avsikt att träffa sina avgöranden på grundval av bästa tillgängliga uppgifter till följd av att de kinesiska myndigheterna inte samarbetade. Kommissionen noterade även att ett avgörande på grundval av tillgängliga uppgifter skulle kunna bli mindre gynnsamt än om de kinesiska myndigheterna hade samarbetat.

b)   Frågeformulär – exporterande tillverkare

| (25) | Inga frågeformulär skickades till de exporterande tillverkare som inte hade svarat på kommissionens begäran i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen skickade heller inget frågeformulär till den kinesiska exporterande tillverkare som nämns i skäl 16, eftersom denna hade meddelat att den inte avsåg att svara. |
| --- | --- |

(25)

Inga frågeformulär skickades till de exporterande tillverkare som inte hade svarat på kommissionens begäran i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen skickade heller inget frågeformulär till den kinesiska exporterande tillverkare som nämns i skäl 16, eftersom denna hade meddelat att den inte avsåg att svara.

c)   Frågeformulär – unionstillverkare

| (26) | Kommissionen skickade frågeformulär till de tre unionstillverkarna i urvalet och mottog svar från samtliga dessa. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen skickade frågeformulär till de tre unionstillverkarna i urvalet och mottog svar från samtliga dessa.

Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (27) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga inom ramen för en översyn vid giltighetstidens utgång för fastställandet av huruvida subventionering förelåg, skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen genomfördes vid följande unionsföretag:






  — | Burgo Group SpA, Altavilla Vicentina, Italien |
| --- | --- | --- |

(27)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga inom ramen för en översyn vid giltighetstidens utgång för fastställandet av huruvida subventionering förelåg, skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen genomfördes vid följande unionsföretag:

—

Burgo Group SpA, Altavilla Vicentina, Italien

| — | Condat (Lecta Group), Barcelona, Spanien |
| --- | --- |

—

Condat (Lecta Group), Barcelona, Spanien

| — | Sappi Europe SA, Bryssel, Belgien för Sappi Austria Produktions GmbH&Co KG, Gratkorn, Österrike |
| --- | --- |

—

Sappi Europe SA, Bryssel, Belgien för Sappi Austria Produktions GmbH&Co KG, Gratkorn, Österrike

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (28) | Den berörda produkten är visst bestruket finpapper, det vill säga papper eller papp som är bestruket på ena eller båda sidorna (utom kraftpapper eller kraftpapp), i ark eller rullar, med en vikt av 70 g/m2 eller mer men högst 400 g/m2 och en ljushet på mer än 84 (uppmätt enligt ISO 2470-1), med ursprung i Kina (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 och ex 4810 99 80 (Taric-nummer 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 och 4810998020). |
| --- | --- |

(28)

Den berörda produkten är visst bestruket finpapper, det vill säga papper eller papp som är bestruket på ena eller båda sidorna (utom kraftpapper eller kraftpapp), i ark eller rullar, med en vikt av 70 g/m2 eller mer men högst 400 g/m2 och en ljushet på mer än 84 (uppmätt enligt ISO 2470-1), med ursprung i Kina (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 och ex 4810 99 80 (Taric-nummer 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 och 4810998020).

2

2

den undersökta produkten

| (29) | Den berörda produkten omfattar inte






  — | Rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset. Rullar lämpliga för användning vid rulloffset definieras som rullar som när de provas enligt provningsstandarden ISO 3783:2006 om bestämning av motståndskraft mot plockning – hastighetsmetoden med IGT-provningsanordning (elektrisk modell), ger ett resultat på mindre än 30 N/m uppmätt i papprets tvärriktning och ett resultat på mindre än 50 N/m uppmätt i maskinens riktning. |
| --- | --- | --- |

(29)

Den berörda produkten omfattar inte

—

Rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset. Rullar lämpliga för användning vid rulloffset definieras som rullar som när de provas enligt provningsstandarden ISO 3783:2006 om bestämning av motståndskraft mot plockning – hastighetsmetoden med IGT-provningsanordning (elektrisk modell), ger ett resultat på mindre än 30 N/m uppmätt i papprets tvärriktning och ett resultat på mindre än 50 N/m uppmätt i maskinens riktning.

| — | Flerskiktspapper och flerskiktskartong. |
| --- | --- |

—

Flerskiktspapper och flerskiktskartong.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (30) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(30)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Produkten tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden i Kina. |
| --- | --- |

—

Produkten tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden i Kina.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (31) | Kommissionen fastställde att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen fastställde att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT SUBVENTIONERING

SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT SUBVENTIONERING

| (32) | I enlighet med artikel 18 i grundförordningen och såsom anges i tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande tullarna sannolikt skulle leda till en fortsatt subventionering. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 18 i grundförordningen och såsom anges i tillkännagivandet om inledande undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande tullarna sannolikt skulle leda till en fortsatt subventionering.

3.1   Bristande samarbete och användning av bästa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen

Bristande samarbete och användning av bästa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen

| (33) | Såsom förklaras ovan samarbetade de kinesiska myndigheterna inledningsvis med kommissionen och svarade på frågeformuläret. Eftersom detta svar emellertid var mycket bristfälligt skickades en skrivelse om ofullständigt svar den 2 september 2016. Efter att ha mottagit denna skrivelse meddelade de kinesiska myndigheterna den 23 september 2016 kommissionen sitt beslut att avbryta samarbetet. Därigenom erhöll kommissionen endast en begränsad mängd okontrollerade uppgifter från de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(33)

Såsom förklaras ovan samarbetade de kinesiska myndigheterna inledningsvis med kommissionen och svarade på frågeformuläret. Eftersom detta svar emellertid var mycket bristfälligt skickades en skrivelse om ofullständigt svar den 2 september 2016. Efter att ha mottagit denna skrivelse meddelade de kinesiska myndigheterna den 23 september 2016 kommissionen sitt beslut att avbryta samarbetet. Därigenom erhöll kommissionen endast en begränsad mängd okontrollerade uppgifter från de kinesiska myndigheterna.

| (34) | Kommissionen erhöll inga svar på de särskilda frågeformulären avsedda för China Development Bank, EXIM, Agricultural Bank of China, Sinosure eller andra finansinstitut eller försäkringsföretag som enligt vad de kinesiska myndigheterna kände till hade lämnat lån till industrin för bestruket finpapper. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen erhöll inga svar på de särskilda frågeformulären avsedda för China Development Bank, EXIM, Agricultural Bank of China, Sinosure eller andra finansinstitut eller försäkringsföretag som enligt vad de kinesiska myndigheterna kände till hade lämnat lån till industrin för bestruket finpapper.

| (35) | Kommissionen informerade alla berörda parter om konsekvenserna av att inte samarbeta och gav dem möjlighet att lämna kommentarer. Inga sådana kommentarer mottogs. Kommissionen övervägde att, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen, använda bästa tillgängliga uppgifter för att kontrollera om Kina fortsatt subventionerade sin pappersindustri. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen informerade alla berörda parter om konsekvenserna av att inte samarbeta och gav dem möjlighet att lämna kommentarer. Inga sådana kommentarer mottogs. Kommissionen övervägde att, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen, använda bästa tillgängliga uppgifter för att kontrollera om Kina fortsatt subventionerade sin pappersindustri.

| (36) | När det gäller användningen av tillgängliga uppgifter har överprövningsorganet påmint om att detta enligt artikel 12.7 i SCM-avtalet endast är tillåtet för att komplettera med information som saknas och därmed möjliggöra ett korrekt fastställande av subventionering eller skada. Överprövningsorganet har förklarat att det måste finnas ett samband mellan de ”nödvändiga uppgifter” som saknas och de ”tillgängliga uppgifter” som ett fastställande i enlighet med artikel 12.7 bygger på. Därför måste en undersökande myndighet använda ”tillgängliga uppgifter” som rimligen kan anses ersätta den information som en berörd part inte har lämnat, i syfte att komma fram till ett korrekt fastställande. Överprövningsorganet har vidare förklarat att ”tillgängliga uppgifter” är sådana uppgifter som den undersökande myndigheten innehar och har skriftliga uppteckningar av. Eftersom fastställanden enligt artikel 12.7 ska göras på grundval av ”tillgängliga uppgifter” kan de inte göras på basis av antaganden eller spekulationer som inte utgör fakta. Vidare måste den undersökande myndigheten ta hänsyn till alla underbyggda uppgifter i handlingarna när den diskuterar och bedömer vilka tillgängliga uppgifter som rimligen kan ersätta den information som saknas. Överprövningsorganet har förklarat att den undersökande myndigheten måste föra diskussioner och göra bedömningar för att fastställa vad som är en rimlig ersättning för de ”nödvändiga uppgifter” som saknas. När en undersökande myndighet har många tillgängliga uppgifter att välja mellan har överprövningsorganet uttalat att det framstår som naturligt att dessa diskussioner och bedömningar inbegriper vissa jämförelser för att man ska kunna komma fram till en korrekt slutsats. Den bedömning av ”tillgängliga uppgifter” som måste göras, och formen för denna bedömning, beror på de särskilda omständigheterna i det givna fallet, däribland den tillgängliga bevisningens art, kvalitet och omfattning samt de särskilda fastställanden som måste göras. Förklaringarnas och analysernas erforderliga art och omfattning måste av nödvändighet variera från fastställande till fastställande (10). |
| --- | --- |

(36)

När det gäller användningen av tillgängliga uppgifter har överprövningsorganet påmint om att detta enligt artikel 12.7 i SCM-avtalet endast är tillåtet för att komplettera med information som saknas och därmed möjliggöra ett korrekt fastställande av subventionering eller skada. Överprövningsorganet har förklarat att det måste finnas ett samband mellan de ”nödvändiga uppgifter” som saknas och de ”tillgängliga uppgifter” som ett fastställande i enlighet med artikel 12.7 bygger på. Därför måste en undersökande myndighet använda ”tillgängliga uppgifter” som rimligen kan anses ersätta den information som en berörd part inte har lämnat, i syfte att komma fram till ett korrekt fastställande. Överprövningsorganet har vidare förklarat att ”tillgängliga uppgifter” är sådana uppgifter som den undersökande myndigheten innehar och har skriftliga uppteckningar av. Eftersom fastställanden enligt artikel 12.7 ska göras på grundval av ”tillgängliga uppgifter” kan de inte göras på basis av antaganden eller spekulationer som inte utgör fakta. Vidare måste den undersökande myndigheten ta hänsyn till alla underbyggda uppgifter i handlingarna när den diskuterar och bedömer vilka tillgängliga uppgifter som rimligen kan ersätta den information som saknas. Överprövningsorganet har förklarat att den undersökande myndigheten måste föra diskussioner och göra bedömningar för att fastställa vad som är en rimlig ersättning för de ”nödvändiga uppgifter” som saknas. När en undersökande myndighet har många tillgängliga uppgifter att välja mellan har överprövningsorganet uttalat att det framstår som naturligt att dessa diskussioner och bedömningar inbegriper vissa jämförelser för att man ska kunna komma fram till en korrekt slutsats. Den bedömning av ”tillgängliga uppgifter” som måste göras, och formen för denna bedömning, beror på de särskilda omständigheterna i det givna fallet, däribland den tillgängliga bevisningens art, kvalitet och omfattning samt de särskilda fastställanden som måste göras. Förklaringarnas och analysernas erforderliga art och omfattning måste av nödvändighet variera från fastställande till fastställande (10).

10

| (37) | Följaktligen baserade kommissionen sin analys på alla uppgifter den hade tillgång till, särskilt följande:






  a) | Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av bestruket finpapper från Kina, från den 11 februari 2016. |
| --- | --- | --- |

(37)

Följaktligen baserade kommissionen sin analys på alla uppgifter den hade tillgång till, särskilt följande:

a)

Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i grundförordningen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av bestruket finpapper från Kina, från den 11 februari 2016.

| b) | De kinesiska myndigheternas svar på frågeformuläret om utjämningsåtgärder från den 24 juni 2016. Till följd av att de kinesiska myndigheterna avbröt samarbetet kunde inte dessa uppgifter kontrolleras eller kompletteras efter skrivelsen om ofullständigt svar. |
| --- | --- |

b)

De kinesiska myndigheternas svar på frågeformuläret om utjämningsåtgärder från den 24 juni 2016. Till följd av att de kinesiska myndigheterna avbröt samarbetet kunde inte dessa uppgifter kontrolleras eller kompletteras efter skrivelsen om ofullständigt svar.

| c) | Den inlaga som inkom från Folkrepubliken Kinas handelsministerium inom ramen för denna undersökning. |
| --- | --- |

c)

Den inlaga som inkom från Folkrepubliken Kinas handelsministerium inom ramen för denna undersökning.

| d) | Den information som lämnades av de kinesiska myndigheterna och de exporterande tillverkarna i urvalet samt slutsatserna av den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

d)

Den information som lämnades av de kinesiska myndigheterna och de exporterande tillverkarna i urvalet samt slutsatserna av den ursprungliga undersökningen.

| e) | Tidigare undersökningar om utjämningsåtgärder som kommissionen har genomfört av främjade industrier i Kina, såsom solcellsmoduler av kristallint kisel (nedan kallad den ursprungliga undersökningen om solpaneler) (11) och översynen vid giltighetstidens utgång (nedan kallad översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång) (12), produkter av ändlösa glasfiberfilament (13), solfångarglas (14) och stålprodukter belagda med organiskt material (15). |
| --- | --- |

e)

Tidigare undersökningar om utjämningsåtgärder som kommissionen har genomfört av främjade industrier i Kina, såsom solcellsmoduler av kristallint kisel (nedan kallad den ursprungliga undersökningen om solpaneler) (11) och översynen vid giltighetstidens utgång (nedan kallad översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång) (12), produkter av ändlösa glasfiberfilament (13), solfångarglas (14) och stålprodukter belagda med organiskt material (15).

den ursprungliga undersökningen om solpaneler

11

översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång

12

13

14

15

3.2   Subventioner och subventionsprogram som granskas i denna undersökning

Subventioner och subventionsprogram som granskas i denna undersökning

| (38) | Mot bakgrund av det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna och de exporterande tillverkarna som har nämnts ovan beslutade kommissionen att gå till väga enligt följande för att undersöka om subventioneringen fortsatte. Först undersökte kommissionen om de subventioner som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen fortsatt gav industrin för bestruket finpapper en förmån. Därefter analyserade kommissionen om industrin för bestruket finpapper åtnjöt nya subventioner, såsom hävdades i begäran (det vill säga subventioner som inte var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen). Eftersom det hade konstaterats att merparten av den subventionering som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen fortsatte samt att nya subventioner förekom beslutade kommissionen att det inte fanns något behov av att undersöka alla de andra subventioner som den klagande hävdade fanns. Enligt artikel 18 i grundförordningen ska kommissionen undersöka om det finns bevis för fortsatt subvention oavsett storleken på subventioneringen. |
| --- | --- |

(38)

Mot bakgrund av det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna och de exporterande tillverkarna som har nämnts ovan beslutade kommissionen att gå till väga enligt följande för att undersöka om subventioneringen fortsatte. Först undersökte kommissionen om de subventioner som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen fortsatt gav industrin för bestruket finpapper en förmån. Därefter analyserade kommissionen om industrin för bestruket finpapper åtnjöt nya subventioner, såsom hävdades i begäran (det vill säga subventioner som inte var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen). Eftersom det hade konstaterats att merparten av den subventionering som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen fortsatte samt att nya subventioner förekom beslutade kommissionen att det inte fanns något behov av att undersöka alla de andra subventioner som den klagande hävdade fanns. Enligt artikel 18 i grundförordningen ska kommissionen undersöka om det finns bevis för fortsatt subvention oavsett storleken på subventioneringen.

3.3   Subventioner som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen

Subventioner som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen

I.   Förmånliga lån

Förmånliga lån

| (39) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende detta system uttryckt i procent av värdet var 5,37 % för APP-gruppen (16) och 1,26 % för Chenming-gruppen (17). |
| --- | --- |

(39)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende detta system uttryckt i procent av värdet var 5,37 % för APP-gruppen (16) och 1,26 % för Chenming-gruppen (17).

16

17

a)   Statliga ingripanden till förmån för industrin för bestruket finpapper

| (40) | Kommissionen undersökte först om förmånslånen var en del av genomförandet av de kinesiska myndigheternas centrala planering, som syftar till att främja papperstillverkningsindustrins utveckling, såsom var fallet i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen undersökte först om förmånslånen var en del av genomförandet av de kinesiska myndigheternas centrala planering, som syftar till att främja papperstillverkningsindustrins utveckling, såsom var fallet i den ursprungliga undersökningen.

| (41) | Industrin för bestruket finpapper, som var föremål för kommissionens undersökning, är en del av en större kategori inom pappersindustrin, vilken också kallas papperstillverkningsindustrin. Den sökande hävdade att de kinesiska myndigheterna fortsätter att subventionera sin pappersindustri och hänvisade till ett antal policy- och planeringsdokument liksom till lagstiftning som ligger till grund för det fortsatta statliga stödet till industrin. |
| --- | --- |

(41)

Industrin för bestruket finpapper, som var föremål för kommissionens undersökning, är en del av en större kategori inom pappersindustrin, vilken också kallas papperstillverkningsindustrin. Den sökande hävdade att de kinesiska myndigheterna fortsätter att subventionera sin pappersindustri och hänvisade till ett antal policy- och planeringsdokument liksom till lagstiftning som ligger till grund för det fortsatta statliga stödet till industrin.

| (42) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att det finns särskilda politiska planer för pappersindustrin. I dessa planer föreskrivs det att de statliga myndigheterna nära ska övervaka pappersindustrins resultat och genomföra särskilda politiska initiativ (till exempel genomförandedekret) för att uppfylla målen i de politiska planerna. I undersökningen fastställdes det vidare att det i de särskilda politiska planerna finns bestämmelser om förmånslån till papperstillverkningsindustrin. |
| --- | --- |

(42)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att det finns särskilda politiska planer för pappersindustrin. I dessa planer föreskrivs det att de statliga myndigheterna nära ska övervaka pappersindustrins resultat och genomföra särskilda politiska initiativ (till exempel genomförandedekret) för att uppfylla målen i de politiska planerna. I undersökningen fastställdes det vidare att det i de särskilda politiska planerna finns bestämmelser om förmånslån till papperstillverkningsindustrin.

| (43) | I den aktuella undersökningen fastställde kommissionen att den kinesiska finansmarknaden fortsatt är snedvriden till följd av de kinesiska myndigheternas ingripanden. Slutsatserna i den ursprungliga undersökningen på basis av de då gällande statliga planerna bekräftas i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Både i den tolfte femårsplanen (18), som tillämpades under översynsperioden, och i den tidigare elfte femårsplanen betecknas pappersindustrin som en ”främjad industri”. |
| --- | --- |

(43)

I den aktuella undersökningen fastställde kommissionen att den kinesiska finansmarknaden fortsatt är snedvriden till följd av de kinesiska myndigheternas ingripanden. Slutsatserna i den ursprungliga undersökningen på basis av de då gällande statliga planerna bekräftas i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Både i den tolfte femårsplanen (18), som tillämpades under översynsperioden, och i den tidigare elfte femårsplanen betecknas pappersindustrin som en ”främjad industri”.

18

| (44) | Den trettonde femårsplanen (2016–2020) avser perioden efter översynsperioden, men bekräftar att subventioneringen ska fortsätta också i framtiden. I den trettonde femårsplanen utpekas pappersindustrin som en ”främjad industri”. |
| --- | --- |

(44)

Den trettonde femårsplanen (2016–2020) avser perioden efter översynsperioden, men bekräftar att subventioneringen ska fortsätta också i framtiden. I den trettonde femårsplanen utpekas pappersindustrin som en ”främjad industri”.

| (45) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen när det gäller statsrådets beslut nr 40 (19) (nedan kallat beslut nr 40) att denna rättsakt är en föreskrift från statsrådet, det vill säga Kinas högsta förvaltningsorgan, och att den därför är rättsligt bindande för andra offentliga organ och de ekonomiska aktörerna. I beslutet delas industrisektorerna in i främjade, begränsade och avskaffade projekt. Denna rättsakt utgör ett bindande industripolitiskt dokument som visar hur den kinesiska regeringen bedriver en politik för att stödja grupper av företag eller branscher, till exempel pappersindustrin, som i den vägledande katalogen klassificeras som en ”främjad industri”. På grundval av de kinesiska myndigheternas inlaga i denna undersökning fastställde kommissionen att beslut nr 40 fortfarande gäller. |
| --- | --- |

(45)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen när det gäller statsrådets beslut nr 40 (19) (nedan kallat beslut nr 40) att denna rättsakt är en föreskrift från statsrådet, det vill säga Kinas högsta förvaltningsorgan, och att den därför är rättsligt bindande för andra offentliga organ och de ekonomiska aktörerna. I beslutet delas industrisektorerna in i främjade, begränsade och avskaffade projekt. Denna rättsakt utgör ett bindande industripolitiskt dokument som visar hur den kinesiska regeringen bedriver en politik för att stödja grupper av företag eller branscher, till exempel pappersindustrin, som i den vägledande katalogen klassificeras som en ”främjad industri”. På grundval av de kinesiska myndigheternas inlaga i denna undersökning fastställde kommissionen att beslut nr 40 fortfarande gäller.

19

beslut nr 40

| (46) | Totalt klassificeras 26 industrier som ”främjade”, och dessa utgör bara en liten del av den kinesiska ekonomin. Vidare ges endast vissa verksamheter inom dessa 26 sektorer statusen ”främjad”. I artikel 17 i beslut nr 40 föreskrivs det också att ”främjade investeringsprojekt” ska få särskilda privilegier och incitament (ekonomiskt stöd, befrielse från importtullar, momsbefrielse och skattebefrielse). När det gäller ”begränsade och avskaffade projekt” bemyndigas de statliga myndigheterna genom beslut nr 40 att ingripa direkt för att reglera marknaden. I artiklarna 18 och 19 åläggs faktiskt den behöriga myndigheten att hindra att finansinstitut ger lån. Där åläggs även det statliga prisförvaltningsdepartementet att höja elpriset och eldistributionsföretagen att sluta leverera el till dessa ”begränsade och avskaffade projekt”. Det är uppenbart att beslut nr 40 innehåller bindande föreskrifter och anvisningar för alla ekonomiska institutioner och enheter om att främja och stödja främjade industrier, varav en är papperstillverkningsindustrin. |
| --- | --- |

(46)

Totalt klassificeras 26 industrier som ”främjade”, och dessa utgör bara en liten del av den kinesiska ekonomin. Vidare ges endast vissa verksamheter inom dessa 26 sektorer statusen ”främjad”. I artikel 17 i beslut nr 40 föreskrivs det också att ”främjade investeringsprojekt” ska få särskilda privilegier och incitament (ekonomiskt stöd, befrielse från importtullar, momsbefrielse och skattebefrielse). När det gäller ”begränsade och avskaffade projekt” bemyndigas de statliga myndigheterna genom beslut nr 40 att ingripa direkt för att reglera marknaden. I artiklarna 18 och 19 åläggs faktiskt den behöriga myndigheten att hindra att finansinstitut ger lån. Där åläggs även det statliga prisförvaltningsdepartementet att höja elpriset och eldistributionsföretagen att sluta leverera el till dessa ”begränsade och avskaffade projekt”. Det är uppenbart att beslut nr 40 innehåller bindande föreskrifter och anvisningar för alla ekonomiska institutioner och enheter om att främja och stödja främjade industrier, varav en är papperstillverkningsindustrin.

| (47) | Kommissionen fastställde i den aktuella undersökningen att pappersindustrin uttryckligen betecknas som en ”främjad industri” i ett antal policydokument. Detta gäller särskilt den tolfte femårsplanen för pappersindustrin. Denna plan genomförs inom ramen för det tolfte femårsprogrammet för industriell teknisk innovation utfärdat av ministeriet för industri och informationsteknik. I programmet hänvisas också det till ”industriell omstrukturering och uppgradering [...] av pappersindustrin och därtill anknuten industri”. I det ovan nämnda beslut nr 40 uttalas likaså stöd för pappersindustrins utveckling och modernisering. Således innehåller dessa politiska planer inte bara allmänna uppmuntrande uttalanden, utan anmodar olika organ att bidra till att nå det politiska målet att stödja industrins för bestruket finpapper utveckling. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen fastställde i den aktuella undersökningen att pappersindustrin uttryckligen betecknas som en ”främjad industri” i ett antal policydokument. Detta gäller särskilt den tolfte femårsplanen för pappersindustrin. Denna plan genomförs inom ramen för det tolfte femårsprogrammet för industriell teknisk innovation utfärdat av ministeriet för industri och informationsteknik. I programmet hänvisas också det till ”industriell omstrukturering och uppgradering [...] av pappersindustrin och därtill anknuten industri”. I det ovan nämnda beslut nr 40 uttalas likaså stöd för pappersindustrins utveckling och modernisering. Således innehåller dessa politiska planer inte bara allmänna uppmuntrande uttalanden, utan anmodar olika organ att bidra till att nå det politiska målet att stödja industrins för bestruket finpapper utveckling.

| (48) | Dessutom innehåller 2007 års utvecklingspolitik för papperstillverkningsindustrin (nedan kallad 2007 års papperstillverkningsplan) särskilda villkor, riktlinjer och mål för papperstillverkningsindustrin. Såsom konstaterades i den ursprungliga undersökningen beskrivs i planen läget för papperstillverkningsindustrin i Kina (till exempel antalet företag, produktion, konsumtion och export samt statistik om typen av använda råvaror). I planen fastställs politiska riktlinjer och mål för papperstillverkningsindustrin i fråga om industrilokalisering, användning av råvaror, användning av teknik och utrustning, produktstrukturen samt papperstillverkarnas organisatoriska struktur. I planen fastställs även ”kriterier för tillträde” för papperstillverkningsindustrin genom särskilda krav på företagens ekonomiska ställning (förhållandet mellan tillgångar och skulder), kreditbetyg och särskilda stordriftsmål och marknadsandelar samt energi- och vattenförbrukningsmål som företagen ska uppnå. Företagen åläggs att upprätta utvecklingsplaner utifrån 2007 års papperstillverkningsplan. De lokala provinserna och regionerna instrueras att delta i genomförandet av planen, och ett helt kapitel ägnas åt investering i och finansiering av papperstillverkningsindustrin. Här är det av intresse att notera att det i planen tydligt anges att finansinstituten inte ska bevilja lån till något projekt som inte följer dess bestämmelser. Sammanfattningsvis är 2007 års papperstillverkningsplan ett särskilt statligt instrument vars syfte är att reglera papperstillverkningsindustrin i Kina och inte kan betraktas som något annat än ett tvingande industripolitiskt instrument som ska tillämpas konkret av berörda parter i Kina (statliga myndigheter, finansinstitut och tillverkare). Med tanke på att pappersindustrin fortsatt kategoriseras som en ”främjad industri” i de tolfte och trettonde femårsplanerna och att inga dokument med uppföljningar eller revideringar av 2007 års papperstillverkningsplan har gjorts tillgängliga eller kunnat påträffas drog kommissionen slutsatsen att 2007 års papperstillverkningsplan fortfarande gäller. |
| --- | --- |

(48)

Dessutom innehåller 2007 års utvecklingspolitik för papperstillverkningsindustrin (nedan kallad 2007 års papperstillverkningsplan) särskilda villkor, riktlinjer och mål för papperstillverkningsindustrin. Såsom konstaterades i den ursprungliga undersökningen beskrivs i planen läget för papperstillverkningsindustrin i Kina (till exempel antalet företag, produktion, konsumtion och export samt statistik om typen av använda råvaror). I planen fastställs politiska riktlinjer och mål för papperstillverkningsindustrin i fråga om industrilokalisering, användning av råvaror, användning av teknik och utrustning, produktstrukturen samt papperstillverkarnas organisatoriska struktur. I planen fastställs även ”kriterier för tillträde” för papperstillverkningsindustrin genom särskilda krav på företagens ekonomiska ställning (förhållandet mellan tillgångar och skulder), kreditbetyg och särskilda stordriftsmål och marknadsandelar samt energi- och vattenförbrukningsmål som företagen ska uppnå. Företagen åläggs att upprätta utvecklingsplaner utifrån 2007 års papperstillverkningsplan. De lokala provinserna och regionerna instrueras att delta i genomförandet av planen, och ett helt kapitel ägnas åt investering i och finansiering av papperstillverkningsindustrin. Här är det av intresse att notera att det i planen tydligt anges att finansinstituten inte ska bevilja lån till något projekt som inte följer dess bestämmelser. Sammanfattningsvis är 2007 års papperstillverkningsplan ett särskilt statligt instrument vars syfte är att reglera papperstillverkningsindustrin i Kina och inte kan betraktas som något annat än ett tvingande industripolitiskt instrument som ska tillämpas konkret av berörda parter i Kina (statliga myndigheter, finansinstitut och tillverkare). Med tanke på att pappersindustrin fortsatt kategoriseras som en ”främjad industri” i de tolfte och trettonde femårsplanerna och att inga dokument med uppföljningar eller revideringar av 2007 års papperstillverkningsplan har gjorts tillgängliga eller kunnat påträffas drog kommissionen slutsatsen att 2007 års papperstillverkningsplan fortfarande gäller.

2007 års papperstillverkningsplan

| (49) | På en mer generell nivå stadgar dessutom artikel 34 i lag nr 34 om affärsbanker [2015] att affärsbankerna ska bedriva sin utlåningsverksamhet i enlighet med behoven av ekonomisk och social utveckling i landet och med vägledning från den statliga industripolitiken. Detta tyder på att de lån som tillverkarna av bestruket finpapper får från statsägda banker och andra finansinstitut lämnas i enlighet med statliga direktiv och politiska målsättningar. |
| --- | --- |

(49)

På en mer generell nivå stadgar dessutom artikel 34 i lag nr 34 om affärsbanker [2015] att affärsbankerna ska bedriva sin utlåningsverksamhet i enlighet med behoven av ekonomisk och social utveckling i landet och med vägledning från den statliga industripolitiken. Detta tyder på att de lån som tillverkarna av bestruket finpapper får från statsägda banker och andra finansinstitut lämnas i enlighet med statliga direktiv och politiska målsättningar.

| (50) | Slutligen erinrade kommissionen om sina slutsatser av den ursprungliga undersökningen om den roll som den nationella utvecklings- och reformkommissionen spelar. Den nationella utvecklings- och reformkommissionen är ett statsrådsorgan som samordnar den makroekonomiska politiken och förvaltar statliga investeringar. Statsrådet, som är det högsta statliga förvaltningsorganet, utfärdade bland annat 2007 års papperstillverkningsplan, som det högsta statliga förvaltningsorganet måste följa. Vid den ursprungliga undersökningen fastställdes även att nationella utvecklings- och reformkommissionen har som stående uppdrag att samla in detaljerad information från företagen. Att det finns en mekanism för att systematiskt samla in företagsrelaterade uppgifter som ska användas i statliga planer och projekt avslöjar att dessa planer och projekt betraktas som ett viktigt inslag i den statliga industripolitiken. |
| --- | --- |

(50)

Slutligen erinrade kommissionen om sina slutsatser av den ursprungliga undersökningen om den roll som den nationella utvecklings- och reformkommissionen spelar. Den nationella utvecklings- och reformkommissionen är ett statsrådsorgan som samordnar den makroekonomiska politiken och förvaltar statliga investeringar. Statsrådet, som är det högsta statliga förvaltningsorganet, utfärdade bland annat 2007 års papperstillverkningsplan, som det högsta statliga förvaltningsorganet måste följa. Vid den ursprungliga undersökningen fastställdes även att nationella utvecklings- och reformkommissionen har som stående uppdrag att samla in detaljerad information från företagen. Att det finns en mekanism för att systematiskt samla in företagsrelaterade uppgifter som ska användas i statliga planer och projekt avslöjar att dessa planer och projekt betraktas som ett viktigt inslag i den statliga industripolitiken.

| (51) | Det följer av ovanstående att de beslut som fattas av finansinstitut i fråga om pappersindustrin (och som således även omfattar industrin för bestruket papper) fortsatt tar hänsyn till behovet av att uppfylla de fastställda målen i de relevanta politiska planerna. |
| --- | --- |

(51)

Det följer av ovanstående att de beslut som fattas av finansinstitut i fråga om pappersindustrin (och som således även omfattar industrin för bestruket papper) fortsatt tar hänsyn till behovet av att uppfylla de fastställda målen i de relevanta politiska planerna.

| (52) | Mot bakgrund av ovanstående fastställde kommissionen att sambandet mellan de specifika politiska mål som dessa planer och dokument innehåller och stödet till industrin för bestruket finpapper fortsatt existerar under översynsperioden. Industrin för bestruket finpapper betraktas som en viktig strategisk industri, vars utveckling staten aktivt främjar som ett mål för sin politik, bland annat genom systemet med förmånslån. |
| --- | --- |

(52)

Mot bakgrund av ovanstående fastställde kommissionen att sambandet mellan de specifika politiska mål som dessa planer och dokument innehåller och stödet till industrin för bestruket finpapper fortsatt existerar under översynsperioden. Industrin för bestruket finpapper betraktas som en viktig strategisk industri, vars utveckling staten aktivt främjar som ett mål för sin politik, bland annat genom systemet med förmånslån.

b)   Statliga banker agerar som offentliga organ

| (53) | I den ursprungliga undersökningen (20) drog kommissionen slutsatsen att finansmarknaden i Kina var snedvriden genom statliga ingripanden och att de räntor som tas ut av icke-statliga banker och andra finansinstitut troligtvis anpassas till de statliga räntesatserna. Undersökningen resulterade inte heller i någonting som motsäger denna slutsats, och de kinesiska myndigheterna har inte under denna undersökning framlagt några bevis för att denna situation har förändrats.
  Begäran innehöll påståenden om att de kinesiska myndigheterna fortsatte att subventionera industrin för bestruket finpapper genom förmånliga statliga lån. Kommissionen påminner om att det test som enligt WTO:s överprövningsorgan ska användas för att fastställa om ett statsägt företag är ett offentligt organ är följande: ”Det viktiga är huruvida enheten har befogenheter att utöva myndighetsfunktioner, inte hur detta uppnås. I snäv mening finns det många olika sätt på vilka staten kan ge enheter dessa befogenheter. Följaktligen kan olika typer av bevisning vara relevanta för att visa att en viss enhet har erhållit sådana befogenheter. Bevisning för att en enhet faktiskt utövar myndighetsfunktioner kan användas som belägg för att den innehar eller har förlänats myndighetsbefogenheter, i synnerhet när sådan bevisning tyder på ett långvarigt och systematiskt utövande. Enligt överprövningsorganets mening kan belägg för att staten utövar betydande kontroll över en enhet och dess agerande under vissa omständigheter användas som bevis för att den berörda enheten har myndighetsbefogenheter och utövar dessa befogenheter genom att utföra myndighetsuppgifter. Vi betonar emellertid att existensen av rent formella kopplingar mellan en enhet och staten i snäv mening, bortsett från en uttrycklig delegering av befogenheter genom ett rättsligt instrument, troligen inte är tillräcklig för att fastställa att myndighetsbefogenheter föreligger. Således visar till exempel inte enbart det faktum att staten är majoritetsägare till en enhet att staten utövar betydande kontroll över enheten och dess agerande, och än mindre att staten har gett den myndighetsbefogenheter. I vissa fall är det emellertid möjligt att sluta sig till att den berörda enheten utövar myndighetsbefogenheter, om det visar sig finnas åtskilliga formella tecken på statlig kontroll liksom belägg för att denna kontroll har utövats på ett betydande sätt.”
   (21) I det aktuella fallet är slutsatsen att de statsägda banker som tillhandahöll förmånslån har befogenheter att utöva myndighetsfunktioner såsom förklaras nedan baserad på bästa tillgängliga uppgifter om statligt ägande, formella tecken på statlig kontroll liksom belägg för att de kinesiska myndigheterna fortsatt utövar en betydande kontroll över dessa banker. |
| --- | --- |

(53)

I den ursprungliga undersökningen (20) drog kommissionen slutsatsen att finansmarknaden i Kina var snedvriden genom statliga ingripanden och att de räntor som tas ut av icke-statliga banker och andra finansinstitut troligtvis anpassas till de statliga räntesatserna. Undersökningen resulterade inte heller i någonting som motsäger denna slutsats, och de kinesiska myndigheterna har inte under denna undersökning framlagt några bevis för att denna situation har förändrats.

20

Begäran innehöll påståenden om att de kinesiska myndigheterna fortsatte att subventionera industrin för bestruket finpapper genom förmånliga statliga lån. Kommissionen påminner om att det test som enligt WTO:s överprövningsorgan ska användas för att fastställa om ett statsägt företag är ett offentligt organ är följande: ”Det viktiga är huruvida enheten har befogenheter att utöva myndighetsfunktioner, inte hur detta uppnås. I snäv mening finns det många olika sätt på vilka staten kan ge enheter dessa befogenheter. Följaktligen kan olika typer av bevisning vara relevanta för att visa att en viss enhet har erhållit sådana befogenheter. Bevisning för att en enhet faktiskt utövar myndighetsfunktioner kan användas som belägg för att den innehar eller har förlänats myndighetsbefogenheter, i synnerhet när sådan bevisning tyder på ett långvarigt och systematiskt utövande. Enligt överprövningsorganets mening kan belägg för att staten utövar betydande kontroll över en enhet och dess agerande under vissa omständigheter användas som bevis för att den berörda enheten har myndighetsbefogenheter och utövar dessa befogenheter genom att utföra myndighetsuppgifter. Vi betonar emellertid att existensen av rent formella kopplingar mellan en enhet och staten i snäv mening, bortsett från en uttrycklig delegering av befogenheter genom ett rättsligt instrument, troligen inte är tillräcklig för att fastställa att myndighetsbefogenheter föreligger. Således visar till exempel inte enbart det faktum att staten är majoritetsägare till en enhet att staten utövar betydande kontroll över enheten och dess agerande, och än mindre att staten har gett den myndighetsbefogenheter. I vissa fall är det emellertid möjligt att sluta sig till att den berörda enheten utövar myndighetsbefogenheter, om det visar sig finnas åtskilliga formella tecken på statlig kontroll liksom belägg för att denna kontroll har utövats på ett betydande sätt.”
   (21) I det aktuella fallet är slutsatsen att de statsägda banker som tillhandahöll förmånslån har befogenheter att utöva myndighetsfunktioner såsom förklaras nedan baserad på bästa tillgängliga uppgifter om statligt ägande, formella tecken på statlig kontroll liksom belägg för att de kinesiska myndigheterna fortsatt utövar en betydande kontroll över dessa banker.

21

| (54) | På grundval av tillgängliga uppgifter fastställde kommissionen att de flesta större banker fortfarande är statsägda. De kinesiska myndigheterna lämnade information som utvisar att den kinesiska staten är majoritetsägare till Kinas fyra största banker: Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Bank of China (BOC), China Construction Bank (CCB) och Agricultural Bank of China (ABC). De kinesiska myndigheterna hävdade att staten innehade mindre än 50 % av aktierna i Bank of Communications. I nyligen genomförda undersökningar såsom översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång har kommissionen fastställt att Bank of Communications är statligt kontrollerad genom indirekt aktieinnehav (22). |
| --- | --- |

(54)

På grundval av tillgängliga uppgifter fastställde kommissionen att de flesta större banker fortfarande är statsägda. De kinesiska myndigheterna lämnade information som utvisar att den kinesiska staten är majoritetsägare till Kinas fyra största banker: Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Bank of China (BOC), China Construction Bank (CCB) och Agricultural Bank of China (ABC). De kinesiska myndigheterna hävdade att staten innehade mindre än 50 % av aktierna i Bank of Communications. I nyligen genomförda undersökningar såsom översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång har kommissionen fastställt att Bank of Communications är statligt kontrollerad genom indirekt aktieinnehav (22).

22

| (55) | På samma grund drog kommissionen vidare slutsatsen att det fanns formella tecken på statlig kontroll över de statsägda bankerna. När det till exempel gäller EXIM fastställs bankens politiska uppdrag i det meddelande om inrättandet av Kinas export- och importbank som statsrådet har utfärdat samt i EXIM:s stadgar. I egenskap av ägare till 100 % av aktierna i EXIM kontrollerar staten EXIM genom att utse ledamöterna i dess tillsynsstyrelse. Dessa medlemmar representerar statens intresse, även politiska hänsynstaganden, vid EXIM:s sammanträden. Det finns ingen styrelse. Staten utser ledningen för EXIM direkt (23). Enligt EXIM:s webbplats (24) ska banken stödja Kinas utrikeshandel, investeringar och internationella ekonomiska samarbete och vill förstärka det finansiella stödet till viktiga sektorer och svaga länkar i den kinesiska ekonomin i syfte att säkerställa en hållbar och sund ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

(55)

På samma grund drog kommissionen vidare slutsatsen att det fanns formella tecken på statlig kontroll över de statsägda bankerna. När det till exempel gäller EXIM fastställs bankens politiska uppdrag i det meddelande om inrättandet av Kinas export- och importbank som statsrådet har utfärdat samt i EXIM:s stadgar. I egenskap av ägare till 100 % av aktierna i EXIM kontrollerar staten EXIM genom att utse ledamöterna i dess tillsynsstyrelse. Dessa medlemmar representerar statens intresse, även politiska hänsynstaganden, vid EXIM:s sammanträden. Det finns ingen styrelse. Staten utser ledningen för EXIM direkt (23). Enligt EXIM:s webbplats (24) ska banken stödja Kinas utrikeshandel, investeringar och internationella ekonomiska samarbete och vill förstärka det finansiella stödet till viktiga sektorer och svaga länkar i den kinesiska ekonomin i syfte att säkerställa en hållbar och sund ekonomisk och social utveckling.

23

24

| (56) | De kinesiska myndigheterna hävdar att de statsägda bankerna inte är offentliga organ och att utlånings- och sparräntorna nu fastställs på en avreglerad marknad, men det finns inga tecken på att banksektorn i Kina skulle ha genomgått en så omfattande reformering att ett mer marknadsstyrt system för beviljandet av lån skulle ha skapats. Faktum är att kommissionen har dragit den motsatta slutsatsen i de senaste undersökningarna (25). |
| --- | --- |

(56)

De kinesiska myndigheterna hävdar att de statsägda bankerna inte är offentliga organ och att utlånings- och sparräntorna nu fastställs på en avreglerad marknad, men det finns inga tecken på att banksektorn i Kina skulle ha genomgått en så omfattande reformering att ett mer marknadsstyrt system för beviljandet av lån skulle ha skapats. Faktum är att kommissionen har dragit den motsatta slutsatsen i de senaste undersökningarna (25).

25

| (57) | Någon tillräcklig bevisning för att företagen beviljas lån på grundval av regelrätta bedömningar av sin kreditvärdighet har inte tillhandahållits vare sig i det icke kontrollerade svaret från de kinesiska myndigheterna eller från de statsägda banker och andra finansinstitut som var avsedda mottagare av ett frågeformulär. Således har kommissionen inte några uppgifter som motsäger den tidigare slutsatsen att de statsägda bankerna stöder främjade industrier och/eller genomför den nationella politiken, som nämns i skälen 40 och 52. |
| --- | --- |

(57)

Någon tillräcklig bevisning för att företagen beviljas lån på grundval av regelrätta bedömningar av sin kreditvärdighet har inte tillhandahållits vare sig i det icke kontrollerade svaret från de kinesiska myndigheterna eller från de statsägda banker och andra finansinstitut som var avsedda mottagare av ett frågeformulär. Således har kommissionen inte några uppgifter som motsäger den tidigare slutsatsen att de statsägda bankerna stöder främjade industrier och/eller genomför den nationella politiken, som nämns i skälen 40 och 52.

| (58) | På basis av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de specifika politiska mål som anges i den ovan beskrivna rättsliga ramen genomförs av statsägda banker som utför myndighetsuppgifter i förhållande till pappersindustrin, och därmed agerar som offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen och i enlighet med relevant WTO-praxis. |
| --- | --- |

(58)

På basis av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de specifika politiska mål som anges i den ovan beskrivna rättsliga ramen genomförs av statsägda banker som utför myndighetsuppgifter i förhållande till pappersindustrin, och därmed agerar som offentliga organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen jämförd med artikel 3.1 a i i grundförordningen och i enlighet med relevant WTO-praxis.

| (59) | Dessutom fann kommissionen att de statsägda bankerna, även om de inte skulle betraktas som offentliga organ, skulle anses ha anförtrotts uppdraget av de kinesiska myndigheterna att utföra uppgifter som normalt tillkommer staten i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen, mot bakgrund av de normativa ramar som beskrivs i skälen 40 och 52. Således skulle deras agerande hur som helst tillskrivas de kinesiska myndigheterna. Av samma skäl skulle de lån som beviljats företag i papperssektorn av andra finansinstitut tillskrivas de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(59)

Dessutom fann kommissionen att de statsägda bankerna, även om de inte skulle betraktas som offentliga organ, skulle anses ha anförtrotts uppdraget av de kinesiska myndigheterna att utföra uppgifter som normalt tillkommer staten i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen, mot bakgrund av de normativa ramar som beskrivs i skälen 40 och 52. Således skulle deras agerande hur som helst tillskrivas de kinesiska myndigheterna. Av samma skäl skulle de lån som beviljats företag i papperssektorn av andra finansinstitut tillskrivas de kinesiska myndigheterna.

c)   Förmån

| (60) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att pappersindustrin fick förmånliga lån. Kommissionen fastställde förmånen till skillnaden mellan det belopp som företaget betalar för det offentliga lånet och det belopp som företaget skulle ha behövt betala för ett likvärdigt kommersiellt lån som det skulle kunna få på marknaden. Detta belopp fördelades sedan över de samarbetsvilliga tillverkarnas totala omsättning. Kommissionen fastställde att subventionsnivån avseende denna åtgärd uttryckt i procent av värdet var 5,37 % för APP-gruppen och 1,26 % för Chenming-gruppen. |
| --- | --- |

(60)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att pappersindustrin fick förmånliga lån. Kommissionen fastställde förmånen till skillnaden mellan det belopp som företaget betalar för det offentliga lånet och det belopp som företaget skulle ha behövt betala för ett likvärdigt kommersiellt lån som det skulle kunna få på marknaden. Detta belopp fördelades sedan över de samarbetsvilliga tillverkarnas totala omsättning. Kommissionen fastställde att subventionsnivån avseende denna åtgärd uttryckt i procent av värdet var 5,37 % för APP-gruppen och 1,26 % för Chenming-gruppen.

| (61) | I den aktuella undersökningen fann kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter inga tecken på att den förmånliga utlåningen till tillverkare av bestruket finpapper i Kina hade upphört. |
| --- | --- |

(61)

I den aktuella undersökningen fann kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter inga tecken på att den förmånliga utlåningen till tillverkare av bestruket finpapper i Kina hade upphört.

| (62) | Kommissionen konstaterar att den sökande i sin begäran och senare inlagor gav exempel på andra lån som de exporterande tillverkarna beviljades, också under översynsperioden:






  — | APP-gruppen fick lån av China Development Bank på 1,8 miljarder US-dollar i oktober 2013 och 1,5 miljarder US-dollar i mars 2015. |
| --- | --- | --- |

(62)

Kommissionen konstaterar att den sökande i sin begäran och senare inlagor gav exempel på andra lån som de exporterande tillverkarna beviljades, också under översynsperioden:

—

APP-gruppen fick lån av China Development Bank på 1,8 miljarder US-dollar i oktober 2013 och 1,5 miljarder US-dollar i mars 2015.

| — | Chenming-gruppen hade enligt sin årsredovisning utestående lån på totalt 1,5 miljarder yuan (till största delen från statsägda banker) vid utgången av 2014. Chenming fick vidare stora kortfristiga lån (uppgående till över 6 miljarder yuan) och obligationer utan fast löptid (på omkring 2,5 miljarder yuan) 2015, och ingick samma år ett strategiskt samarbetsavtal med Bank of China värt 20 miljarder yuan. |
| --- | --- |

—

Chenming-gruppen hade enligt sin årsredovisning utestående lån på totalt 1,5 miljarder yuan (till största delen från statsägda banker) vid utgången av 2014. Chenming fick vidare stora kortfristiga lån (uppgående till över 6 miljarder yuan) och obligationer utan fast löptid (på omkring 2,5 miljarder yuan) 2015, och ingick samma år ett strategiskt samarbetsavtal med Bank of China värt 20 miljarder yuan.

| (63) | Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att fastställa att de lån som den sökande beskrev hade beviljats på normala marknadsvillkor. På grundval av tillgängliga uppgifter fann kommissionen emellertid att de kinesiska exporterande tillverkarna fortsatt erhöll förmånliga lån. Pappersindustrin betecknas fortfarande som en ”främjad industri”. Dessutom fastställde kommissionen i de senaste undersökningarna att de förmånliga lånen till främjade industrier hade lämnats till klart lägre räntesatser än de som skulle ha tillämpats i avsaknad av snedvridningar på finansmarknaden, samt att giltiga kreditvärderingar saknades (26). |
| --- | --- |

(63)

Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att fastställa att de lån som den sökande beskrev hade beviljats på normala marknadsvillkor. På grundval av tillgängliga uppgifter fann kommissionen emellertid att de kinesiska exporterande tillverkarna fortsatt erhöll förmånliga lån. Pappersindustrin betecknas fortfarande som en ”främjad industri”. Dessutom fastställde kommissionen i de senaste undersökningarna att de förmånliga lånen till främjade industrier hade lämnats till klart lägre räntesatser än de som skulle ha tillämpats i avsaknad av snedvridningar på finansmarknaden, samt att giltiga kreditvärderingar saknades (26).

26

| (64) | Utan att behöva kvantifiera den subvention som erhölls genom de förmånliga lånen drog kommissionen därför slutsatsen att de kinesiska myndigheterna fortsatte att bevilja lån till förmånliga räntesatser i linje med den politik som slagits fast i särskilda planer och direktiv avseende pappersindustrin. Företagen i pappersindustrin hade tillgång till direkt överföring av medel i form av förmånliga lån också under översynsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Utan att behöva kvantifiera den subvention som erhölls genom de förmånliga lånen drog kommissionen därför slutsatsen att de kinesiska myndigheterna fortsatte att bevilja lån till förmånliga räntesatser i linje med den politik som slagits fast i särskilda planer och direktiv avseende pappersindustrin. Företagen i pappersindustrin hade tillgång till direkt överföring av medel i form av förmånliga lån också under översynsperioden.

d)   Selektivitet

| (65) | Såsom visas i skälen 40 och 52 styrs finansinstituten av åtskilliga juridiska dokument som särskilt riktar sig till företagen i papperssektorn. Av dessa dokument framgår det att finansinstituten bara lämnar förmånliga lån till ett begränsat antal industrier/företag som ställer sig bakom den kinesiska regeringens politik. |
| --- | --- |

(65)

Såsom visas i skälen 40 och 52 styrs finansinstituten av åtskilliga juridiska dokument som särskilt riktar sig till företagen i papperssektorn. Av dessa dokument framgår det att finansinstituten bara lämnar förmånliga lån till ett begränsat antal industrier/företag som ställer sig bakom den kinesiska regeringens politik.

| (66) | Kommissionen slog därför fast att subventionerna i form av förmånliga lån inte är allmänt tillgängliga, utan är selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen. Ingen av de berörda parterna lämnade heller in några bevis som tydde på att den förmånliga utlåningen baseras på objektiva kriterier eller villkor enligt artikel 4.2 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen slog därför fast att subventionerna i form av förmånliga lån inte är allmänt tillgängliga, utan är selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen. Ingen av de berörda parterna lämnade heller in några bevis som tydde på att den förmånliga utlåningen baseras på objektiva kriterier eller villkor enligt artikel 4.2 b i grundförordningen.

e)   Slutsats

| (67) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att industrin för bestruket finpapper fortsatt erhöll subventioner i form av förmånliga lån. Med hänsyn till att det rör sig om ett finansiellt bidrag, en förmån för de exporterande tillverkarna och selektivitet bör subventionen fortsatt anses vara utjämningsbar. |
| --- | --- |

(67)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att industrin för bestruket finpapper fortsatt erhöll subventioner i form av förmånliga lån. Med hänsyn till att det rör sig om ett finansiellt bidrag, en förmån för de exporterande tillverkarna och selektivitet bör subventionen fortsatt anses vara utjämningsbar.

II.   Program för inkomstskatt

Program för inkomstskatt

II.A   Skattemässig särbehandling av högteknologiska eller spjutspetsteknologiska företag

| (68) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende detta system uttryckt i procent av värdet var 1,22 % för APP-gruppen och 0,58 % för Chenming-gruppen. |
| --- | --- |

(68)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende detta system uttryckt i procent av värdet var 1,22 % för APP-gruppen och 0,58 % för Chenming-gruppen.

| (69) | Genom denna subvention får företag som har ansökt om och beviljats licens som högteknologiskt eller spjutspetsteknologiskt företag reducerad skattesats, 15 % i stället för normala 25 %. |
| --- | --- |

(69)

Genom denna subvention får företag som har ansökt om och beviljats licens som högteknologiskt eller spjutspetsteknologiskt företag reducerad skattesats, 15 % i stället för normala 25 %.

a)   Rättslig grund

| (70) | Subventionen ger en förmånlig skattebehandling i enlighet med artikel 28 i Kinas lag om företagsbeskattning (nr 63 utfärdad den 16 mars 2007) och administrativa bestämmelser om fastställandet av högteknologiska eller spjutspetsteknologiska företag. Meddelandet från den statliga skatteförvaltningen om frågor som gäller högteknologiska eller spjutspetsteknologiska företags betalning av inkomstskatt (Guo Shui Han [2008] nr 985) handlar om detta system och ger mer information om hur det tillämpas. |
| --- | --- |

(70)

Subventionen ger en förmånlig skattebehandling i enlighet med artikel 28 i Kinas lag om företagsbeskattning (nr 63 utfärdad den 16 mars 2007) och administrativa bestämmelser om fastställandet av högteknologiska eller spjutspetsteknologiska företag. Meddelandet från den statliga skatteförvaltningen om frågor som gäller högteknologiska eller spjutspetsteknologiska företags betalning av inkomstskatt (Guo Shui Han [2008] nr 985) handlar om detta system och ger mer information om hur det tillämpas.

b)   Villkor

| (71) | I artikel 10 i de administrativa bestämmelserna om fastställande av högteknologiska eller spjutspetsteknologiska företag förtecknas kriterierna för att företag ska ha rätt till den reducerade skattesatsen. Om ett företag uppfyller alla villkor som föreskrivs i artikel 10, måste det inge en ansökan till de berörda myndigheterna enligt förfarandet i artikel 11 i samma lag. |
| --- | --- |

(71)

I artikel 10 i de administrativa bestämmelserna om fastställande av högteknologiska eller spjutspetsteknologiska företag förtecknas kriterierna för att företag ska ha rätt till den reducerade skattesatsen. Om ett företag uppfyller alla villkor som föreskrivs i artikel 10, måste det inge en ansökan till de berörda myndigheterna enligt förfarandet i artikel 11 i samma lag.

c)   Praktisk tillämpning

| (72) | Varje företag som vill ansöka om reducerad skattesats ska inge en elektronisk ansökan till den lokala forsknings- och teknikbyrån, som gör en inledande prövning. Därefter lämnar den lokala forsknings- och teknikbyrån en rekommendation till provinsens forsknings- och teknikdepartement. Innan departementet fattar beslut om att utfärda en licens om att företaget är högteknologiskt eller spjutspetsteknologiskt kan det besluta att även genomföra en undersökning i det ansökande företagets lokaler. |
| --- | --- |

(72)

Varje företag som vill ansöka om reducerad skattesats ska inge en elektronisk ansökan till den lokala forsknings- och teknikbyrån, som gör en inledande prövning. Därefter lämnar den lokala forsknings- och teknikbyrån en rekommendation till provinsens forsknings- och teknikdepartement. Innan departementet fattar beslut om att utfärda en licens om att företaget är högteknologiskt eller spjutspetsteknologiskt kan det besluta att även genomföra en undersökning i det ansökande företagets lokaler.

d)   Resultat av den aktuella undersökningen

| (73) | Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen bör den reducerade skattesatsen anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen har beviljats en förmån. Subventionen är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsar tillgången till den reducerade skattesatsen till vissa företag och industrier som klassificeras som främjade, exempelvis sådana som tillverkar bestruket papper. |
| --- | --- |

(73)

Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen bör den reducerade skattesatsen anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen har beviljats en förmån. Subventionen är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsar tillgången till den reducerade skattesatsen till vissa företag och industrier som klassificeras som främjade, exempelvis sådana som tillverkar bestruket papper.

| (74) | Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller denna reducerade skattesats. På grundval av de uppgifter som den sökande lämnade i begäran om översyn samt de senaste undersökningarna (27) och allmänt tillgänglig information (28) fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnades av skattemässig särbehandling av högteknologiska eller spjutspetsteknologiska företag (vilket inbegriper tillverkare av bestruket finpapper). |
| --- | --- |

(74)

Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller denna reducerade skattesats. På grundval av de uppgifter som den sökande lämnade i begäran om översyn samt de senaste undersökningarna (27) och allmänt tillgänglig information (28) fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnades av skattemässig särbehandling av högteknologiska eller spjutspetsteknologiska företag (vilket inbegriper tillverkare av bestruket finpapper).

27

28

| (75) | Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar. |
| --- | --- |

(75)

Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar.

e)   Slutsats

| (76) | Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar. |
| --- | --- |

(76)

Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar.

II.B   Skattemässig särbehandling av forskning och utveckling

| (77) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende denna förmånliga skattebehandling uttryckt i procent av värdet var 0,02 % för APP-gruppen och 0,05 % för Chenming-gruppen. |
| --- | --- |

(77)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende denna förmånliga skattebehandling uttryckt i procent av värdet var 0,02 % för APP-gruppen och 0,05 % för Chenming-gruppen.

| (78) | De kinesiska myndigheterna ger en skatteförmån till alla företag vars genomförande av FoU-projekt har erkänts. Erkännandet ger företag som har FoU-kostnader för att utveckla ny teknik, nya produkter och nya hantverk rätt att dra av ytterligare 50 % av FoU-kostnaderna från företagsskatten. Utgifter för immateriella FoU-tillgångar berättigar också företagen till avdrag på 150 % av deras faktiska kostnader. |
| --- | --- |

(78)

De kinesiska myndigheterna ger en skatteförmån till alla företag vars genomförande av FoU-projekt har erkänts. Erkännandet ger företag som har FoU-kostnader för att utveckla ny teknik, nya produkter och nya hantverk rätt att dra av ytterligare 50 % av FoU-kostnaderna från företagsskatten. Utgifter för immateriella FoU-tillgångar berättigar också företagen till avdrag på 150 % av deras faktiska kostnader.

a)   Rättslig grund

| (79) | Den förmånliga skattebehandlingen baseras på artikel 30.1 i den kinesiska lagen om företagsbeskattning (nr 63 utfärdad den 16 mars 2007), artikel 95 i de kinesiska tillämpningsföreskrifterna om företagsbeskattning, det kinesiska statsrådets dekret nr 512, utfärdat den 6 december 2007 samt riktlinjer för centrala områden (meddelande nr 6, 2007). |
| --- | --- |

(79)

Den förmånliga skattebehandlingen baseras på artikel 30.1 i den kinesiska lagen om företagsbeskattning (nr 63 utfärdad den 16 mars 2007), artikel 95 i de kinesiska tillämpningsföreskrifterna om företagsbeskattning, det kinesiska statsrådets dekret nr 512, utfärdat den 6 december 2007 samt riktlinjer för centrala områden (meddelande nr 6, 2007).

b)   Villkor

| (80) | Den förmånliga skattebehandlingen ger en förmån till företag vars genomförande av FoU-projekt har erkänts. De FoU-projekt som omfattas av systemet är endast sådana som bedrivs av företag inom högteknologiska eller spjutspetsteknologiska sektorer som får prioriterat stöd från staten och projekt som förtecknas i riktlinjerna för viktiga områden för högteknologisk industrialisering enligt den gällande utvecklingsprioriteringen som utfärdats av den nationella utvecklings- och reformkommissionen. |
| --- | --- |

(80)

Den förmånliga skattebehandlingen ger en förmån till företag vars genomförande av FoU-projekt har erkänts. De FoU-projekt som omfattas av systemet är endast sådana som bedrivs av företag inom högteknologiska eller spjutspetsteknologiska sektorer som får prioriterat stöd från staten och projekt som förtecknas i riktlinjerna för viktiga områden för högteknologisk industrialisering enligt den gällande utvecklingsprioriteringen som utfärdats av den nationella utvecklings- och reformkommissionen.

c)   Praktisk tillämpning

| (81) | Varje företag som vill ansöka om förmånlig skattebehandling ska lämna detaljerade uppgifter om FoU-projekten till den lokala forsknings- och teknikbyrån. Efter prövning utfärdar skattebyrån godkännandet. Företagets beskattningsbara inkomst reduceras med 50 % av de faktiska kostnaderna för godkända projekt. |
| --- | --- |

(81)

Varje företag som vill ansöka om förmånlig skattebehandling ska lämna detaljerade uppgifter om FoU-projekten till den lokala forsknings- och teknikbyrån. Efter prövning utfärdar skattebyrån godkännandet. Företagets beskattningsbara inkomst reduceras med 50 % av de faktiska kostnaderna för godkända projekt.

d)   Resultat av den aktuella undersökningen

| (82) | Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen bör den förmånliga skattebehandlingen anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen har beviljats en förmån. Subventionen är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsar tillgången till detta system till vissa företag och industrier som klassificeras som främjade, exempelvis sådana som tillverkar bestruket papper. |
| --- | --- |

(82)

Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen bör den förmånliga skattebehandlingen anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen har beviljats en förmån. Subventionen är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsar tillgången till detta system till vissa företag och industrier som klassificeras som främjade, exempelvis sådana som tillverkar bestruket papper.

| (83) | Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller denna förmånliga skattebehandling. På basis av de uppgifter som den sökande lämnade i sin begäran fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnades av förmånlig skattebehandling av FoU under översynsperioden. Den förmånliga skattebehandlingen ger fortsatt en förmån till företag som formellt betecknas som högteknologiska och spjutspetsteknologiska företag. |
| --- | --- |

(83)

Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller denna förmånliga skattebehandling. På basis av de uppgifter som den sökande lämnade i sin begäran fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnades av förmånlig skattebehandling av FoU under översynsperioden. Den förmånliga skattebehandlingen ger fortsatt en förmån till företag som formellt betecknas som högteknologiska och spjutspetsteknologiska företag.

| (84) | Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar. |
| --- | --- |

(84)

Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar.

e)   Slutsats

| (85) | Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar. |
| --- | --- |

(85)

Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar.

II.C   Skillnader i fråga om skattebefrielse på utdelning mellan berättigade inhemska företag

| (86) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende detta system uttryckt i procent av värdet var 1,34 % för APP-gruppen och 0,21 % för Chenming-gruppen. |
| --- | --- |

(86)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende detta system uttryckt i procent av värdet var 1,34 % för APP-gruppen och 0,21 % för Chenming-gruppen.

| (87) | Skattebefrielsen gäller inhemska företag i Kina som är aktieägare i andra inhemska företag i Kina. De förstnämnda har rätt till skattebefrielse på inkomster från vissa utdelningar som betalas av de sistnämnda. |
| --- | --- |

(87)

Skattebefrielsen gäller inhemska företag i Kina som är aktieägare i andra inhemska företag i Kina. De förstnämnda har rätt till skattebefrielse på inkomster från vissa utdelningar som betalas av de sistnämnda.

a)   Rättslig grund

| (88) | Skattebefrielsen föreskrivs i artikel 26 i Kinas lag om företagsbeskattning och förtydligas ytterligare i artikel 83 i tillämpningsföreskrifterna för Kinas lag om företagsbeskattning, dekret nr 512 från Kinas statsråd utfärdat den 6 december 2007. |
| --- | --- |

(88)

Skattebefrielsen föreskrivs i artikel 26 i Kinas lag om företagsbeskattning och förtydligas ytterligare i artikel 83 i tillämpningsföreskrifterna för Kinas lag om företagsbeskattning, dekret nr 512 från Kinas statsråd utfärdat den 6 december 2007.

b)   Villkor

| (89) | Skattebefrielsen ger en förmån till alla inhemska företag som är aktieägare i andra inhemska företag i Kina. |
| --- | --- |

(89)

Skattebefrielsen ger en förmån till alla inhemska företag som är aktieägare i andra inhemska företag i Kina.

c)   Praktisk tillämpning

| (90) | Företagen kan utnyttja denna skattebefrielse direkt via sin självdeklaration. |
| --- | --- |

(90)

Företagen kan utnyttja denna skattebefrielse direkt via sin självdeklaration.

d)   Resultat av den aktuella undersökningen

| (91) | Liksom i den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att skattebefrielsen bör anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen har beviljats en förmån. Subventionen är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsar tillgången till detta system till företag med hemvist i Kina med aktieinkomster från andra företag med hemvist i Kina, till skillnad från de företag som investerar i utländska företag. |
| --- | --- |

(91)

Liksom i den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att skattebefrielsen bör anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen har beviljats en förmån. Subventionen är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsar tillgången till detta system till företag med hemvist i Kina med aktieinkomster från andra företag med hemvist i Kina, till skillnad från de företag som investerar i utländska företag.

| (92) | Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller denna skattebefrielse. På grundval av de uppgifter som den sökande lämnade i begäran om översyn samt de senaste undersökningarna (29) fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnades av skattebefrielsen på utdelning. |
| --- | --- |

(92)

Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller denna skattebefrielse. På grundval av de uppgifter som den sökande lämnade i begäran om översyn samt de senaste undersökningarna (29) fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnades av skattebefrielsen på utdelning.

29

| (93) | Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar. |
| --- | --- |

(93)

Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar.

e)   Slutsats

| (94) | Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar. |
| --- | --- |

(94)

Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar.

III.   Program för indirekt beskattning och importtullar

Program för indirekt beskattning och importtullar

III.A   Befrielse från mervärdesskatt och tull för importerad utrustning

| (95) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende denna åtgärd uttryckt i procent av värdet var 1,17 % för APP-gruppen och 0,61 % för Chenming-gruppen. |
| --- | --- |

(95)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende denna åtgärd uttryckt i procent av värdet var 1,17 % för APP-gruppen och 0,61 % för Chenming-gruppen.

| (96) | Åtgärden ger en förmån i form av befrielse från mervärdesskatt och tullfri import av kapitalvaror till företag med utländska investeringar (FIE-företag) eller inhemska företag som kan erhålla licens som statligt främjade projekt som utfärdas av de kinesiska myndigheterna i överensstämmelse med tillämplig investerings-, skatte- och tullagstiftning. |
| --- | --- |

(96)

Åtgärden ger en förmån i form av befrielse från mervärdesskatt och tullfri import av kapitalvaror till företag med utländska investeringar (FIE-företag) eller inhemska företag som kan erhålla licens som statligt främjade projekt som utfärdas av de kinesiska myndigheterna i överensstämmelse med tillämplig investerings-, skatte- och tullagstiftning.

a)   Rättslig grund

| (97) | Befrielsen från mervärdesskatt och tull bygger på en rad olika rättsbestämmelser, nämligen statsrådets cirkulär nr 37/1997 om anpassning av skattepolitiken för importerad utrustning, meddelande nr 43 [2008] från finansministeriet, allmänna tullförvaltningen och den statliga skatteförvaltningen, meddelande nr 316/2006 (22 februari 2006) från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om berörda frågor beträffande handläggning av bekräftelseskrivelse om inhemska eller utländska utlandsfinansierade projekt vars utveckling främjas av staten samt på katalogen över icke-tullbefriade importerade artiklar för FIE-företag och inhemska företag 2008. |
| --- | --- |

(97)

Befrielsen från mervärdesskatt och tull bygger på en rad olika rättsbestämmelser, nämligen statsrådets cirkulär nr 37/1997 om anpassning av skattepolitiken för importerad utrustning, meddelande nr 43 [2008] från finansministeriet, allmänna tullförvaltningen och den statliga skatteförvaltningen, meddelande nr 316/2006 (22 februari 2006) från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om berörda frågor beträffande handläggning av bekräftelseskrivelse om inhemska eller utländska utlandsfinansierade projekt vars utveckling främjas av staten samt på katalogen över icke-tullbefriade importerade artiklar för FIE-företag och inhemska företag 2008.

b)   Villkor

| (98) | Rätten att omfattas av systemet är begränsad till sökande, som kan vara FIE-företag eller inhemska företag som kan erhålla licens som statligt främjade projekt. |
| --- | --- |

(98)

Rätten att omfattas av systemet är begränsad till sökande, som kan vara FIE-företag eller inhemska företag som kan erhålla licens som statligt främjade projekt.

c)   Praktisk tillämpning

| (99) | Enligt artikel 1.1 i meddelande nr 316/2006 av den 22 februari 2006 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om berörda frågor beträffande handläggning av bekräftelseskrivelse om inhemska eller utländska utlandsfinansierade projekt vars utveckling främjas av staten ska utlandsfinansierade investeringsprojekt som överensstämmer ”med främjade utländska investeringsprojekt med tekniköverföring i industrikatalogen för vägledning av utländska investeringar och katalogen över prioriterade industrier för utländska investeringar i den centrala och västra regionen befrias från tull och mervärdesskatt, med undantag av de varor som förtecknas i katalogen över importerade varor för utlandsfinansierade projekt som inte är skattebefriade”. Bekräftelseskrivelsen om utlandsfinansierade projekt i kategorin främjade projekt med en sammanlagd investering på 30 miljoner US-dollar eller mer ska utfärdas av den nationella utvecklings- och reformkommissionen. Bekräftelseskrivelsen om utlandsfinansierade projekt i kategorin främjade projekt med en sammanlagd investering på mindre än 30 miljoner US-dollar ska utfärdas av kommissioner eller ekonomiska kommuner på provinsnivå. Efter mottagande av bekräftelseskrivelsen för kategorin främjade projekt ska företagen uppvisa tillstånd och andra ansökningshandlingar för sina lokala tullmyndigheter för att få rätt till tull- och mervärdesskattebefrielse på importerad utrustning. |
| --- | --- |

(99)

Enligt artikel 1.1 i meddelande nr 316/2006 av den 22 februari 2006 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om berörda frågor beträffande handläggning av bekräftelseskrivelse om inhemska eller utländska utlandsfinansierade projekt vars utveckling främjas av staten ska utlandsfinansierade investeringsprojekt som överensstämmer ”med främjade utländska investeringsprojekt med tekniköverföring i industrikatalogen för vägledning av utländska investeringar och katalogen över prioriterade industrier för utländska investeringar i den centrala och västra regionen befrias från tull och mervärdesskatt, med undantag av de varor som förtecknas i katalogen över importerade varor för utlandsfinansierade projekt som inte är skattebefriade”. Bekräftelseskrivelsen om utlandsfinansierade projekt i kategorin främjade projekt med en sammanlagd investering på 30 miljoner US-dollar eller mer ska utfärdas av den nationella utvecklings- och reformkommissionen. Bekräftelseskrivelsen om utlandsfinansierade projekt i kategorin främjade projekt med en sammanlagd investering på mindre än 30 miljoner US-dollar ska utfärdas av kommissioner eller ekonomiska kommuner på provinsnivå. Efter mottagande av bekräftelseskrivelsen för kategorin främjade projekt ska företagen uppvisa tillstånd och andra ansökningshandlingar för sina lokala tullmyndigheter för att få rätt till tull- och mervärdesskattebefrielse på importerad utrustning.

d)   Resultat av den aktuella undersökningen

| (100) | I den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att befrielsen från mervärdesskatt och tull bör anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen har beviljats en förmån. Subventionen är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsar tillgången till detta system till företag som investerar i särskilda företagskategorier som uttömmande definierats i lagen (dvs. industrikatalogen för vägledning av utländska investeringar och katalogen för nyckelindustrier, nyckelprodukter och nyckelteknik vars utveckling staten för närvarande främjar). |
| --- | --- |

(100)

I den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att befrielsen från mervärdesskatt och tull bör anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen har beviljats en förmån. Subventionen är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsar tillgången till detta system till företag som investerar i särskilda företagskategorier som uttömmande definierats i lagen (dvs. industrikatalogen för vägledning av utländska investeringar och katalogen för nyckelindustrier, nyckelprodukter och nyckelteknik vars utveckling staten för närvarande främjar).

| (101) | Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller befrielse från mervärdesskatt och tull. På basis av bästa tillgängliga uppgifter och i synnerhet sina slutsatser om denna subventionering vid tidigare undersökningar (30) fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnas av befrielse från mervärdesskatt och tull på importerad utrustning. |
| --- | --- |

(101)

Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller befrielse från mervärdesskatt och tull. På basis av bästa tillgängliga uppgifter och i synnerhet sina slutsatser om denna subventionering vid tidigare undersökningar (30) fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnas av befrielse från mervärdesskatt och tull på importerad utrustning.

30

| (102) | Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar. |
| --- | --- |

(102)

Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar.

e)   Slutsats

| (103) | Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar. |
| --- | --- |

(103)

Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar.

III.B   Avdrag på mervärdesskatt för utrustning av inhemsk tillverkning

| (104) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende denna åtgärd uttryckt i procent av värdet var 0,03 % för APP-gruppen och 0,05 % för Chenming-gruppen. |
| --- | --- |

(104)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att subventionsnivån avseende denna åtgärd uttryckt i procent av värdet var 0,03 % för APP-gruppen och 0,05 % för Chenming-gruppen.

| (105) | Denna åtgärd ger FIE-företag förmåner i form av nedsatt mervärdesskatt för inköp av inhemskt tillverkad utrustning. |
| --- | --- |

(105)

Denna åtgärd ger FIE-företag förmåner i form av nedsatt mervärdesskatt för inköp av inhemskt tillverkad utrustning.

a)   Rättslig grund

| (106) | Nedsättningen av mervärdesskatten bygger på en rad rättsliga bestämmelser:






  — | Tillfälliga åtgärder för tilldelning av skatteåterbetalning för inköp av inhemskt tillverkad utrustning av utlandsfinansierade företag. |
| --- | --- | --- |

(106)

Nedsättningen av mervärdesskatten bygger på en rad rättsliga bestämmelser:

—

Tillfälliga åtgärder för tilldelning av skatteåterbetalning för inköp av inhemskt tillverkad utrustning av utlandsfinansierade företag.

| — | Försöksåtgärder för hantering av skatteavdrag vid inköp av inhemskt tillverkad utrustning för utländska investeringsprojekt. |
| --- | --- |

—

Försöksåtgärder för hantering av skatteavdrag vid inköp av inhemskt tillverkad utrustning för utländska investeringsprojekt.

| — | Meddelande till finansministeriet och den statliga skatteförvaltningen om avskaffande av skatteavdrag vid inköp av inhemskt tillverkad utrustning av företag med utländska investeringar. |
| --- | --- |

—

Meddelande till finansministeriet och den statliga skatteförvaltningen om avskaffande av skatteavdrag vid inköp av inhemskt tillverkad utrustning av företag med utländska investeringar.

b)   Villkor

| (107) | Åtgärden omfattar endast FIE-företag som köper inhemskt tillverkad utrustning och kategoriseras som främjade. |
| --- | --- |

(107)

Åtgärden omfattar endast FIE-företag som köper inhemskt tillverkad utrustning och kategoriseras som främjade.

c)   Praktisk tillämpning

| (108) | Syftet med programmet är att återbetala mervärdesskatt som betalats av FIE-företag för inköp av inhemskt tillverkad utrustning om utrustningen inte ingår i katalogen över undantagen utrustning och om utrustningens värde inte överskrider den totala investeringsgränsen för ett FIE-företag i enlighet med ”administrativa försöksåtgärder för inköp av inhemskt tillverkad utrustning”. |
| --- | --- |

(108)

Syftet med programmet är att återbetala mervärdesskatt som betalats av FIE-företag för inköp av inhemskt tillverkad utrustning om utrustningen inte ingår i katalogen över undantagen utrustning och om utrustningens värde inte överskrider den totala investeringsgränsen för ett FIE-företag i enlighet med ”administrativa försöksåtgärder för inköp av inhemskt tillverkad utrustning”.

| (109) | I den ursprungliga undersökningen gynnades alla samarbetande tillverkare av denna åtgärd. |
| --- | --- |

(109)

I den ursprungliga undersökningen gynnades alla samarbetande tillverkare av denna åtgärd.

d)   Resultat av den aktuella undersökningen

| (110) | I den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att skatteavdraget bör anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen har beviljats en förmån. Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.4 b i grundförordningen, eftersom stödet är knutet till villkoret att inhemska varor måste användas framför importerade varor. |
| --- | --- |

(110)

I den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att skatteavdraget bör anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen har beviljats en förmån. Denna subvention är selektiv i den mening som avses i artikel 4.4 b i grundförordningen, eftersom stödet är knutet till villkoret att inhemska varor måste användas framför importerade varor.

| (111) | Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller momsrabatter och tullbefrielser. På grundval av de senaste undersökningarna (31) fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnas av avdrag på mervärdesskatt för utrustning av inhemsk tillverkning. |
| --- | --- |

(111)

Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller momsrabatter och tullbefrielser. På grundval av de senaste undersökningarna (31) fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnas av avdrag på mervärdesskatt för utrustning av inhemsk tillverkning.

31

| (112) | Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar. |
| --- | --- |

(112)

Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar.

e)   Slutsats

| (113) | Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar. |
| --- | --- |

(113)

Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar.

IV.   Bidragsprogram

Bidragsprogram

a)   Inledning

| (114) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper gynnades av olika bidragsprogram. Kommissionen bedömde fem program som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade rapporterat, och fann att samtliga var utjämningsbara. Kommissionen noterade även ytterligare sex program som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade rapporterat, men gjorde inga bedömningar av dem med hänsyn till de berörda förmånsbeloppens ringa storlek. |
| --- | --- |

(114)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper gynnades av olika bidragsprogram. Kommissionen bedömde fem program som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade rapporterat, och fann att samtliga var utjämningsbara. Kommissionen noterade även ytterligare sex program som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade rapporterat, men gjorde inga bedömningar av dem med hänsyn till de berörda förmånsbeloppens ringa storlek.

b)   Resultat av den aktuella undersökningen

| (115) | I den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att tillverkarna av bestruket finpapper hade gynnats genom de kinesiska myndigheternas åtgärder för att stödja pappersindustrin med hjälp av ett antal bidrag som bör anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen i form av tillhandahållande av medel som innebär att de mottagande företagen beviljas en förmån. |
| --- | --- |

(115)

I den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att tillverkarna av bestruket finpapper hade gynnats genom de kinesiska myndigheternas åtgärder för att stödja pappersindustrin med hjälp av ett antal bidrag som bör anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen i form av tillhandahållande av medel som innebär att de mottagande företagen beviljas en förmån.

| (116) | Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller dessa bidrag. På grundval av de uppgifter som den sökande lämnade i begäran om översyn samt de senaste undersökningarna (32) fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnades av bidrag i egenskap av främjad industri. |
| --- | --- |

(116)

Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller dessa bidrag. På grundval av de uppgifter som den sökande lämnade i begäran om översyn samt de senaste undersökningarna (32) fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnades av bidrag i egenskap av främjad industri.

32

| (117) | På basis av Chenming-gruppens resultaträkning för 2015 kunde kommissionen till exempel fastställa att gruppen under 2015 erhöll 245 miljoner yuan i statliga bidrag. Därutöver redovisades 150 miljoner yuan som ”Särskilda medel från China Development Bank”, en statsägd bank. Någon ytterligare uppdelning utifrån erhållna bidrags natur eller specifika belopp tillhandahölls inte. Tillsammans motsvarar dessa bidrag mer än 1 % av Chenming-gruppens omsättning 2015. Den sökande överlämnade också i sin begäran om översyn bevis för att Chenming-gruppen erhöll subventioner för kostnader för avloppshantering från finansbyrån i staden Shouguang 2014. |
| --- | --- |

(117)

På basis av Chenming-gruppens resultaträkning för 2015 kunde kommissionen till exempel fastställa att gruppen under 2015 erhöll 245 miljoner yuan i statliga bidrag. Därutöver redovisades 150 miljoner yuan som ”Särskilda medel från China Development Bank”, en statsägd bank. Någon ytterligare uppdelning utifrån erhållna bidrags natur eller specifika belopp tillhandahölls inte. Tillsammans motsvarar dessa bidrag mer än 1 % av Chenming-gruppens omsättning 2015. Den sökande överlämnade också i sin begäran om översyn bevis för att Chenming-gruppen erhöll subventioner för kostnader för avloppshantering från finansbyrån i staden Shouguang 2014.

| (118) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska myndigheterna fortsätter att ge olika bidrag till industrin för bestruket finpapper samt att tillverkarna av bestruket finpapper i Kina fortsatt gynnas av dessa bidrag, utan att förmånsbeloppen behöver kvantifieras exakt. Dessa bidrag betraktas som selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen och tycks även ha beviljats som engångsbetalningar. |
| --- | --- |

(118)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska myndigheterna fortsätter att ge olika bidrag till industrin för bestruket finpapper samt att tillverkarna av bestruket finpapper i Kina fortsatt gynnas av dessa bidrag, utan att förmånsbeloppen behöver kvantifieras exakt. Dessa bidrag betraktas som selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen och tycks även ha beviljats som engångsbetalningar.

c)   Slutsats

| (119) | Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar. |
| --- | --- |

(119)

Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar.

V.   Statligt tillhandahållande av varor och tjänster mot otillräcklig ersättning

Statligt tillhandahållande av varor och tjänster mot otillräcklig ersättning

—   Tillhandahållande av rätt till markanvändning mot otillräcklig ersättning

| (120) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen med markpriserna i Taiwan som riktmärke att subventionsnivån avseende denna åtgärd uttryckt i procent av värdet var 2,81 % för APP-gruppen och 0,69 % för Chenming-gruppen. |
| --- | --- |

(120)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen med markpriserna i Taiwan som riktmärke att subventionsnivån avseende denna åtgärd uttryckt i procent av värdet var 2,81 % för APP-gruppen och 0,69 % för Chenming-gruppen.

| (121) | I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper i Kina gynnades av tillhandahållande av mark och mer specifikt markanvändningsrättigheter mot otillräcklig ersättning. |
| --- | --- |

(121)

I den ursprungliga undersökningen fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper i Kina gynnades av tillhandahållande av mark och mer specifikt markanvändningsrättigheter mot otillräcklig ersättning.

a)   Rättslig grund och villkor

| (122) | Den sökande lämnade i sin begäran bevis för att de kinesiska myndigheterna fortsatt tillhandahöll markanvändningsrättigheter till industrin för bestruket finpapper mot otillräcklig ersättning. Den rättsliga grunden för detta påstående är följande dokument, som de kinesiska myndigheterna tillhandahöll:






  — | Fastighetslagen. |
| --- | --- | --- |

(122)

Den sökande lämnade i sin begäran bevis för att de kinesiska myndigheterna fortsatt tillhandahöll markanvändningsrättigheter till industrin för bestruket finpapper mot otillräcklig ersättning. Den rättsliga grunden för detta påstående är följande dokument, som de kinesiska myndigheterna tillhandahöll:

—

Fastighetslagen.

| — | Markförvaltningslagen. |
| --- | --- |

—

Markförvaltningslagen.

| — | Lagen om förvaltning av det urbana fastighetsbeståndet. |
| --- | --- |

—

Lagen om förvaltning av det urbana fastighetsbeståndet.

| — | De interimistiska förordningarna om tilldelning och överföring av rätten att använda statligt ägd mark i tätorter. |
| --- | --- |

—

De interimistiska förordningarna om tilldelning och överföring av rätten att använda statligt ägd mark i tätorter.

| — | Förordningen om genomförande av markförvaltningslagen. |
| --- | --- |

—

Förordningen om genomförande av markförvaltningslagen.

| — | Bestämmelser om tillhandahållandet av rätt att för byggnation använda statligt ägd mark genom anbudsinfordran, auktion och anbud, nr 39 av den 28 september 2007. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om tillhandahållandet av rätt att för byggnation använda statligt ägd mark genom anbudsinfordran, auktion och anbud, nr 39 av den 28 september 2007.

| (123) | De kinesiska myndigheterna vägrade att tillhandahålla några uppgifter i fråga om de faktiska priserna för markanvändning, den ordnade konkurrensutsatta marknad för mark som de hävdar finns i Kina samt den metod som tillämpas när staten exproprierar mark från tidigare ägare. |
| --- | --- |

(123)

De kinesiska myndigheterna vägrade att tillhandahålla några uppgifter i fråga om de faktiska priserna för markanvändning, den ordnade konkurrensutsatta marknad för mark som de hävdar finns i Kina samt den metod som tillämpas när staten exproprierar mark från tidigare ägare.

b)   Praktisk tillämpning

| (124) | Enligt artikel 2 i markförvaltningslagen ägs all mark av staten, eftersom mark enligt den kinesiska författningen och tillämpliga lagbestämmelser tillhör den kinesiska befolkningen kollektivt. Ingen mark kan säljas men rätt till markanvändning kan tilldelas enligt lagen: de statliga myndigheterna tilldelar den genom offentlig anbudsinfordran, anbud eller auktion. |
| --- | --- |

(124)

Enligt artikel 2 i markförvaltningslagen ägs all mark av staten, eftersom mark enligt den kinesiska författningen och tillämpliga lagbestämmelser tillhör den kinesiska befolkningen kollektivt. Ingen mark kan säljas men rätt till markanvändning kan tilldelas enligt lagen: de statliga myndigheterna tilldelar den genom offentlig anbudsinfordran, anbud eller auktion.

c)   Resultat av undersökningen

| (125) | I den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att de kinesiska myndigheternas tillhandahållande av markanvändningsrättigheter anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a iii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av tillhandahållande av varor som innebär att de mottagande företagen beviljats en förmån. |
| --- | --- |

(125)

I den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att de kinesiska myndigheternas tillhandahållande av markanvändningsrättigheter anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a iii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av tillhandahållande av varor som innebär att de mottagande företagen beviljats en förmån.

| (126) | Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller markanvändningsrättigheter. På basis av de uppgifter som den sökande lämnade i sin begäran samt de senaste undersökningarna (33) och de okontrollerade uppgifter som de kinesiska myndigheterna lämnade i sitt svar på frågeformuläret fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnades av tillhandahållande av rätt till markanvändning mot otillräcklig ersättning under översynsperioden. På grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen slutsatsen att de avgifter som betalades för markanvändningen fortsatt var subventionerade, eftersom det kinesiska systemet inte bygger på marknadsprinciperna. Mot bakgrund av att pappersindustrin fortsatt var en ”främjad industri” under den tolfte femårsplanen under översynsperioden och även är en ”främjad industri” under den trettonde femårsplanen fastställde kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter att den förmånliga tilldelningen av mark fortsätter. Att de kinesiska myndigheterna gav pappersindustrin markanvändningsrättigheter i egenskap av en av de främjade industrierna visar att subventionen är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(126)

Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte längre erhåller markanvändningsrättigheter. På basis av de uppgifter som den sökande lämnade i sin begäran samt de senaste undersökningarna (33) och de okontrollerade uppgifter som de kinesiska myndigheterna lämnade i sitt svar på frågeformuläret fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper fortsatt gynnades av tillhandahållande av rätt till markanvändning mot otillräcklig ersättning under översynsperioden. På grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen slutsatsen att de avgifter som betalades för markanvändningen fortsatt var subventionerade, eftersom det kinesiska systemet inte bygger på marknadsprinciperna. Mot bakgrund av att pappersindustrin fortsatt var en ”främjad industri” under den tolfte femårsplanen under översynsperioden och även är en ”främjad industri” under den trettonde femårsplanen fastställde kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter att den förmånliga tilldelningen av mark fortsätter. Att de kinesiska myndigheterna gav pappersindustrin markanvändningsrättigheter i egenskap av en av de främjade industrierna visar att subventionen är selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen.

33

| (127) | Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar. |
| --- | --- |

(127)

Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar.

d)   Slutsats

| (128) | Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar. |
| --- | --- |

(128)

Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att denna subvention fortsatt anses vara utjämningsbar.

3.4   Nya subventioner som inte var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen

Nya subventioner som inte var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen

I.   Exportförsäkringsprogram för industrin för bestruket finpapper

Exportförsäkringsprogram för industrin för bestruket finpapper

a)   Rättslig grund

| (129) | De rättsliga grunderna för detta program är följande:






  — | Tillkännagivande om genomförandet av strategin för att främja handel genom vetenskap och teknik med hjälp av exportkreditförsäkring (Shang Ji Fa[2004] nr 368) utfärdat gemensamt av det kinesiska handelsministeriet och Sinosure. |
| --- | --- | --- |

(129)

De rättsliga grunderna för detta program är följande:

—

Tillkännagivande om genomförandet av strategin för att främja handel genom vetenskap och teknik med hjälp av exportkreditförsäkring (Shang Ji Fa[2004] nr 368) utfärdat gemensamt av det kinesiska handelsministeriet och Sinosure.

| — | Exportkatalogen för kinesiska högteknologiska produkter och innovativa tekniska produkter, 2006. |
| --- | --- |

—

Exportkatalogen för kinesiska högteknologiska produkter och innovativa tekniska produkter, 2006.

| — | Den så kallade plan 840 i statsrådets tillkännagivande av den 27 maj 2009. |
| --- | --- |

—

Den så kallade plan 840 i statsrådets tillkännagivande av den 27 maj 2009.

| — | Den så kallade plan 421, som ingick i ett meddelande som utfärdades av handelsministeriet och finansministeriet den 22 juni 2009 och gällde praktiska frågor kring genomförandet av specialarrangemangen för exportkreditförsäkring för stor, komplett utrustning. |
| --- | --- |

—

Den så kallade plan 421, som ingick i ett meddelande som utfärdades av handelsministeriet och finansministeriet den 22 juni 2009 och gällde praktiska frågor kring genomförandet av specialarrangemangen för exportkreditförsäkring för stor, komplett utrustning.

b)   Sinosure är ett offentligt organ

| (130) | På grundval av tillgängliga uppgifter och mot bakgrund av att de kinesiska myndigheterna och Sinosure inte samarbetade drog kommissionen slutsatsen att Sinosure är ett offentligt organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen. Liksom i samband med de förmånliga lån som beskrivs ovan är slutsatsen att Sinosure har befogenheter att utöva myndighetsfunktioner baserad på bästa tillgängliga uppgifter om statligt ägande, formella tecken på statlig kontroll liksom belägg för att de kinesiska myndigheterna fortsatt utövar en betydande kontroll över Sinosure. |
| --- | --- |

(130)

På grundval av tillgängliga uppgifter och mot bakgrund av att de kinesiska myndigheterna och Sinosure inte samarbetade drog kommissionen slutsatsen att Sinosure är ett offentligt organ i den mening som avses i artikel 2 b i grundförordningen. Liksom i samband med de förmånliga lån som beskrivs ovan är slutsatsen att Sinosure har befogenheter att utöva myndighetsfunktioner baserad på bästa tillgängliga uppgifter om statligt ägande, formella tecken på statlig kontroll liksom belägg för att de kinesiska myndigheterna fortsatt utövar en betydande kontroll över Sinosure.

| (131) | Såsom bekräftas i den aktuella undersökningen på grundval av tillgängliga uppgifter har staten hela äganderätten till och utövar den ekonomiska kontrollen över Sinosure. Sinosure ägs till 100 % av statsrådet. Det registrerade kapitalet på 4 miljarder yuan renminbin kommer från riskkapitalfonden för exportkreditförsäkring i linje med statsbudgeten. År 2011 sköt staten dessutom till 20 miljarder yuan från den kinesiska nationella placeringsfonden China Investment Corporation (34). I stadgarna anges att det är finansministeriet som ansvarar för företagets affärsverksamhet och att Sinosure ska lämna in ekonomiska redogörelser och redovisningsrapporter samt en budgetrapport till finansministeriet för granskning och godkännande. |
| --- | --- |

(131)

Såsom bekräftas i den aktuella undersökningen på grundval av tillgängliga uppgifter har staten hela äganderätten till och utövar den ekonomiska kontrollen över Sinosure. Sinosure ägs till 100 % av statsrådet. Det registrerade kapitalet på 4 miljarder yuan renminbin kommer från riskkapitalfonden för exportkreditförsäkring i linje med statsbudgeten. År 2011 sköt staten dessutom till 20 miljarder yuan från den kinesiska nationella placeringsfonden China Investment Corporation (34). I stadgarna anges att det är finansministeriet som ansvarar för företagets affärsverksamhet och att Sinosure ska lämna in ekonomiska redogörelser och redovisningsrapporter samt en budgetrapport till finansministeriet för granskning och godkännande.

34

| (132) | Eftersom Sinosure är helt statsägt finns det ingen styrelse. Alla medlemmar i tillsynsstyrelsen utnämns av statsrådet och utför sitt uppdrag i enlighet med den förordning som gäller tillsynsstyrelserna för viktiga statsägda finansinstitut. Även den högsta ledningen utses av de statliga myndigheterna. Av Sinosures webbplats (35) framgår det att Sinosures ordförande är partikommitténs sekreterare och att majoriteten i den högsta ledningen också är medlemmar av partikommittén. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom Sinosure är helt statsägt finns det ingen styrelse. Alla medlemmar i tillsynsstyrelsen utnämns av statsrådet och utför sitt uppdrag i enlighet med den förordning som gäller tillsynsstyrelserna för viktiga statsägda finansinstitut. Även den högsta ledningen utses av de statliga myndigheterna. Av Sinosures webbplats (35) framgår det att Sinosures ordförande är partikommitténs sekreterare och att majoriteten i den högsta ledningen också är medlemmar av partikommittén.

35

| (133) | Sinosure offentliggjorde inte sin årsrapport under ett antal år (36), bl.a. årsrapporten under översynsperioden. Av årsredovisningen för 2011 framgår dock att Sinosure utför myndighetsuppgifter och genomför den statliga politiken så att man kan dra slutsatsen att företaget lyder direkt under de statliga myndigheterna. Sinosures årsredovisning för 2011 innehåller flera uttalanden som tyder på detta: På sidan 4 i årsredovisningen för 2011 sägs att Sinosure ”proaktivt har utfört den politiska uppgift som ett exportkreditinstitut har [...] och fick en bra start under den tolfte femårsplanens första år”. ”Främjandet av företagsreformer har förstärkt Sinosures politiska uppgift som exportkreditinstitut. Det kommunistiska partiets centralkommitté betonade denna uppgift vid sin konferens om ekonomi och ställde tydliga krav vad gäller kreditförsäkring, vilket utgör utgångspunkt för tillväxten. (s. 5 i årsredovisningen för 2011). I årsredovisningen för 2011 (s. 11) konstateras vidare att Sinosure under 2011 ”genomfört de strategier, beslut och arrangemang som fastställts av det kommunistiska partiets centralkommitté och statsrådet samt den statliga politiken för diplomati, utrikeshandel, industri och finans, och har satsat på sin politiska uppgift och därmed uppnått en hög tillväxt.” Dessutom anges att Sinosure ”i alla avseenden har genomfört statens politik med specialarrangemang för exportkreditförsäkring för stor, komplett utrustning och har uppfyllt de skyldigheter som staten fastställt” (s. 11 i årsredovisningen för 2011). |
| --- | --- |

(133)

Sinosure offentliggjorde inte sin årsrapport under ett antal år (36), bl.a. årsrapporten under översynsperioden. Av årsredovisningen för 2011 framgår dock att Sinosure utför myndighetsuppgifter och genomför den statliga politiken så att man kan dra slutsatsen att företaget lyder direkt under de statliga myndigheterna. Sinosures årsredovisning för 2011 innehåller flera uttalanden som tyder på detta: På sidan 4 i årsredovisningen för 2011 sägs att Sinosure ”proaktivt har utfört den politiska uppgift som ett exportkreditinstitut har [...] och fick en bra start under den tolfte femårsplanens första år”. ”Främjandet av företagsreformer har förstärkt Sinosures politiska uppgift som exportkreditinstitut. Det kommunistiska partiets centralkommitté betonade denna uppgift vid sin konferens om ekonomi och ställde tydliga krav vad gäller kreditförsäkring, vilket utgör utgångspunkt för tillväxten. (s. 5 i årsredovisningen för 2011). I årsredovisningen för 2011 (s. 11) konstateras vidare att Sinosure under 2011 ”genomfört de strategier, beslut och arrangemang som fastställts av det kommunistiska partiets centralkommitté och statsrådet samt den statliga politiken för diplomati, utrikeshandel, industri och finans, och har satsat på sin politiska uppgift och därmed uppnått en hög tillväxt.” Dessutom anges att Sinosure ”i alla avseenden har genomfört statens politik med specialarrangemang för exportkreditförsäkring för stor, komplett utrustning och har uppfyllt de skyldigheter som staten fastställt” (s. 11 i årsredovisningen för 2011).

36

| (134) | I översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång fann kommissionen att Sinosures årsredovisning för 2014 bekräftade den situation som beskrevs i årsredovisningen för 2011 eftersom ”Sinosure gjorde allt för att stödja Kinas nationella politik och arbetade för detta genom att undersöka nya idéer och koncept, förbättra arbetsmetoderna, finslipa produkter och tjänster samt förbättra effektiviteten i verkställandet av dess politiska uppgifter, och att det har en roll som ett organ som stöder politiken” (37). |
| --- | --- |

(134)

I översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång fann kommissionen att Sinosures årsredovisning för 2014 bekräftade den situation som beskrevs i årsredovisningen för 2011 eftersom ”Sinosure gjorde allt för att stödja Kinas nationella politik och arbetade för detta genom att undersöka nya idéer och koncept, förbättra arbetsmetoderna, finslipa produkter och tjänster samt förbättra effektiviteten i verkställandet av dess politiska uppgifter, och att det har en roll som ett organ som stöder politiken” (37).

37

| (135) | Den institutionella ramen och andra dokument utfärdade av de kinesiska myndigheterna som styr Sinosures verksamhet visar också att Sinosure har befogenheter att genomföra regeringens politik. Ett tillkännagivande om genomförandet av strategin för att främja handel genom vetenskap och teknik med hjälp av exportkreditförsäkring (Shang Ji Fa[2004] nr 368 av den 26 juli 2004) utfärdades gemensamt av det kinesiska handelsministeriet och Sinosure 2004 och reglerar fortfarande Sinosures verksamhet. En av målsättningarna med detta tillkännagivande är att främja export av ny och avancerad teknik samt av produkter med högt förädlingsvärde genom att utvidga användningen av exportkreditförsäkring. |
| --- | --- |

(135)

Den institutionella ramen och andra dokument utfärdade av de kinesiska myndigheterna som styr Sinosures verksamhet visar också att Sinosure har befogenheter att genomföra regeringens politik. Ett tillkännagivande om genomförandet av strategin för att främja handel genom vetenskap och teknik med hjälp av exportkreditförsäkring (Shang Ji Fa[2004] nr 368 av den 26 juli 2004) utfärdades gemensamt av det kinesiska handelsministeriet och Sinosure 2004 och reglerar fortfarande Sinosures verksamhet. En av målsättningarna med detta tillkännagivande är att främja export av ny och avancerad teknik samt av produkter med högt förädlingsvärde genom att utvidga användningen av exportkreditförsäkring.

| (136) | Såsom anges i skälen 40–52 fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper av de kinesiska myndigheterna betraktas som en viktig/strategisk industri, vars utveckling staten aktivt främjar som ett mål för sin politik. Kommissionen erinrar om att pappersindustrin är en av de 26 industrier som klassificeras som ”främjade”, såsom anges i skäl 46. Kommissionen konstaterade att Sinosures exportkreditförsäkringsverksamhet är en del av den bredare finanssektorn, om vilken det konstaterats att statliga ingripanden direkt påverkar och snedvrider finansmarknadens normala funktion i Kina (se skäl 53). |
| --- | --- |

(136)

Såsom anges i skälen 40–52 fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper av de kinesiska myndigheterna betraktas som en viktig/strategisk industri, vars utveckling staten aktivt främjar som ett mål för sin politik. Kommissionen erinrar om att pappersindustrin är en av de 26 industrier som klassificeras som ”främjade”, såsom anges i skäl 46. Kommissionen konstaterade att Sinosures exportkreditförsäkringsverksamhet är en del av den bredare finanssektorn, om vilken det konstaterats att statliga ingripanden direkt påverkar och snedvrider finansmarknadens normala funktion i Kina (se skäl 53).

| (137) | Kommissionen vet att det finns andra dokument som styrker att Sinosure direkt genomför statlig politik som gagnar bland annat de exporterande tillverkarna. Den så kallade plan 840 beskrivs i statsrådets tillkännagivande av den 27 maj 2009 (38). Planen har fått sitt namn av det belopp i amerikanska dollar, dvs. 84 miljarder, som används som exportförsäkring och är en av de sex åtgärder som initierades av statsrådet 2009 i syfte att stabilisera exportefterfrågan med tanke på den globala krisen och den ökade efterfrågan på exportkreditförsäkring som följde. I de sex åtgärderna ingick framför allt att förbättra exportkreditförsäkringarnas täckning, tillhandahålla kortfristiga exportkreditförsäkringar på 84 miljarder dollar under 2009 samt att sänka premierna. Sinosure är det enda politiska organ som tecknar exportkreditförsäkringar och uppges vara den som ska genomföra planen. När det gäller sänkta försäkringspremier uppmanades Sinosure att se till att den genomsnittliga avgiften för kortfristiga exportkreditförsäkringar minskades med 30 % jämfört med den totala genomsnittliga avgiften under 2008. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen vet att det finns andra dokument som styrker att Sinosure direkt genomför statlig politik som gagnar bland annat de exporterande tillverkarna. Den så kallade plan 840 beskrivs i statsrådets tillkännagivande av den 27 maj 2009 (38). Planen har fått sitt namn av det belopp i amerikanska dollar, dvs. 84 miljarder, som används som exportförsäkring och är en av de sex åtgärder som initierades av statsrådet 2009 i syfte att stabilisera exportefterfrågan med tanke på den globala krisen och den ökade efterfrågan på exportkreditförsäkring som följde. I de sex åtgärderna ingick framför allt att förbättra exportkreditförsäkringarnas täckning, tillhandahålla kortfristiga exportkreditförsäkringar på 84 miljarder dollar under 2009 samt att sänka premierna. Sinosure är det enda politiska organ som tecknar exportkreditförsäkringar och uppges vara den som ska genomföra planen. När det gäller sänkta försäkringspremier uppmanades Sinosure att se till att den genomsnittliga avgiften för kortfristiga exportkreditförsäkringar minskades med 30 % jämfört med den totala genomsnittliga avgiften under 2008.

38

| (138) | Den så kallade plan 421 ingick i ett meddelande som utfärdades av handelsministeriet och finansministeriet den 22 juni 2009 och gällde praktiska frågor kring genomförandet av specialarrangemangen för exportkreditförsäkring för stor, komplett utrustning. Detta var också en viktig politisk åtgärd för att stödja Kinas politik för utvidgning av företagens verksamhet utomlands som en reaktion på den globala finanskrisen 2009. Genom planen beviljades 42,1 miljarder amerikanska dollar i finansieringsförsäkring för att stödja export av stor, komplett utrustning. Sinosure och vissa andra finansinstitut skulle förvalta planen och tillhandahålla finansiering. Företag som omfattades av planen gynnades av förmånliga finansiella åtgärder, inklusive exportkreditförsäkring. Eftersom de kinesiska myndigheterna inte samarbetade kunde inte kommissionen inhämta fler uppgifter om tillämpningen av detta meddelande. I avsaknad av bevis för motsatsen ansåg kommissionen att detta dokument även omfattar pappersindustrin. |
| --- | --- |

(138)

Den så kallade plan 421 ingick i ett meddelande som utfärdades av handelsministeriet och finansministeriet den 22 juni 2009 och gällde praktiska frågor kring genomförandet av specialarrangemangen för exportkreditförsäkring för stor, komplett utrustning. Detta var också en viktig politisk åtgärd för att stödja Kinas politik för utvidgning av företagens verksamhet utomlands som en reaktion på den globala finanskrisen 2009. Genom planen beviljades 42,1 miljarder amerikanska dollar i finansieringsförsäkring för att stödja export av stor, komplett utrustning. Sinosure och vissa andra finansinstitut skulle förvalta planen och tillhandahålla finansiering. Företag som omfattades av planen gynnades av förmånliga finansiella åtgärder, inklusive exportkreditförsäkring. Eftersom de kinesiska myndigheterna inte samarbetade kunde inte kommissionen inhämta fler uppgifter om tillämpningen av detta meddelande. I avsaknad av bevis för motsatsen ansåg kommissionen att detta dokument även omfattar pappersindustrin.

| (139) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att Sinosure är ett offentligt organ, eftersom det har befogenheter att utföra myndighetsuppgifter. Samma slutsatser drogs i tidigare undersökningar om utjämningsåtgärder som kommissionen har genomfört av främjade industrier i Kina (39). |
| --- | --- |

(139)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att Sinosure är ett offentligt organ, eftersom det har befogenheter att utföra myndighetsuppgifter. Samma slutsatser drogs i tidigare undersökningar om utjämningsåtgärder som kommissionen har genomfört av främjade industrier i Kina (39).

39

| (140) | Eftersom Sinosure är ett offentligt organ som har myndighetsbefogenheter och verkställer statliga lagar och planer utgör den exportkreditförsäkring som erbjuds tillverkare av bestruket finpapper ett finansiellt bidrag i form av möjlig direkt överföring av medel från myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a i i grundförordningen. |
| --- | --- |

(140)

Eftersom Sinosure är ett offentligt organ som har myndighetsbefogenheter och verkställer statliga lagar och planer utgör den exportkreditförsäkring som erbjuds tillverkare av bestruket finpapper ett finansiellt bidrag i form av möjlig direkt överföring av medel från myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a i i grundförordningen.

c)   Förmån

| (141) | Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar. I alla händelser drog kommissionen på grundval av uppgifterna i begäran om översyn samt de senaste undersökningarna (40) slutsatsen att när Sinosure tillhandahåller exportkreditförsäkring till förmånligare villkor än vad mottagaren normalt sett skulle kunna få på marknaden, eller erbjuder ett försäkringsskydd som annars inte skulle vara tillgängligt på marknaden rör det sig om en förmån i enlighet med artiklarna 3.2 och 6 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(141)

Eftersom de kinesiska myndigheterna och de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade hade kommissionen ingen företagsspecifik information som kunde läggas till grund för att beräkna subventionsbeloppet under översynsperioden. Mot bakgrund av de senaste slutsatserna i samband med den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång ansåg kommissionen det emellertid inte nödvändigt att göra sådana beräkningar. I alla händelser drog kommissionen på grundval av uppgifterna i begäran om översyn samt de senaste undersökningarna (40) slutsatsen att när Sinosure tillhandahåller exportkreditförsäkring till förmånligare villkor än vad mottagaren normalt sett skulle kunna få på marknaden, eller erbjuder ett försäkringsskydd som annars inte skulle vara tillgängligt på marknaden rör det sig om en förmån i enlighet med artiklarna 3.2 och 6 c i grundförordningen.

40

| (142) | Enligt artikel 11 i de stadgar som de kinesiska myndigheterna bifogade till sitt svar på frågeformuläret ska företagets intäkter motsvara kostnaderna. Sinosure strävar alltså enligt stadgarna inte efter att uppnå en rimlig vinst, utan behöver som det enda officiella exportkreditförsäkringsföretaget i Kina bara uppnå nollresultat. Såsom förklaras ovan visar de uppgifter som kommissionen har tillgång till att Sinosure verkar i en rättslig och politisk miljö där företaget som en del av sitt politiska uppdrag förväntas genomföra statens politik och planer. Bland de ”främjade industrier” som specifikt fått stöd av staten har tillverkarna av bestruket finpapper haft full tillgång till den exportkreditförsäkring som Sinosure tillhandahållit till förmånliga priser. Sinosure ger alltså pappersindustrin obegränsad tillgång till försäkringsskydd, och de låga försäkringspremier som tas ut speglar inte de faktiska försäkringsriskerna vid export inom denna sektor. |
| --- | --- |

(142)

Enligt artikel 11 i de stadgar som de kinesiska myndigheterna bifogade till sitt svar på frågeformuläret ska företagets intäkter motsvara kostnaderna. Sinosure strävar alltså enligt stadgarna inte efter att uppnå en rimlig vinst, utan behöver som det enda officiella exportkreditförsäkringsföretaget i Kina bara uppnå nollresultat. Såsom förklaras ovan visar de uppgifter som kommissionen har tillgång till att Sinosure verkar i en rättslig och politisk miljö där företaget som en del av sitt politiska uppdrag förväntas genomföra statens politik och planer. Bland de ”främjade industrier” som specifikt fått stöd av staten har tillverkarna av bestruket finpapper haft full tillgång till den exportkreditförsäkring som Sinosure tillhandahållit till förmånliga priser. Sinosure ger alltså pappersindustrin obegränsad tillgång till försäkringsskydd, och de låga försäkringspremier som tas ut speglar inte de faktiska försäkringsriskerna vid export inom denna sektor.

| (143) | Vidare fastställdes det i översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång att Sinocure drabbades av förluster under 2015, det vill säga under den aktuella undersökningens översynsperiod (41) och skulle ha gått med förlust under 2013 och 2014 om viss icke-rörelserelaterad inkomst inte hade registrerats (42). Mot bakgrund av de uppgifter som fanns att tillgå kan det redan slås fast att de premier som tas ut av Sinosure förblir otillräckliga för att täcka företagets verksamhet på lång sikt. |
| --- | --- |

(143)

Vidare fastställdes det i översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång att Sinocure drabbades av förluster under 2015, det vill säga under den aktuella undersökningens översynsperiod (41) och skulle ha gått med förlust under 2013 och 2014 om viss icke-rörelserelaterad inkomst inte hade registrerats (42). Mot bakgrund av de uppgifter som fanns att tillgå kan det redan slås fast att de premier som tas ut av Sinosure förblir otillräckliga för att täcka företagets verksamhet på lång sikt.

41

42

| (144) | På basis av ovanstående fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper erhöll en förmån som annars inte skulle ha varit tillgänglig. |
| --- | --- |

(144)

På basis av ovanstående fastställde kommissionen att industrin för bestruket finpapper erhöll en förmån som annars inte skulle ha varit tillgänglig.

d)   Selektivitet

| (145) | Subventionerna är knutna till exportresultat i den mening som avses i artikel 4.4 a i grundförordningen och därmed selektiva. |
| --- | --- |

(145)

Subventionerna är knutna till exportresultat i den mening som avses i artikel 4.4 a i grundförordningen och därmed selektiva.

e)   Slutsats

| (146) | På grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen slutsatsen att tillverkare av bestruket finpapper i Kina gynnades av den exportkreditförsäkring som Sinosure tillhandahöll under översynsperioden. |
| --- | --- |

(146)

På grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen slutsatsen att tillverkare av bestruket finpapper i Kina gynnades av den exportkreditförsäkring som Sinosure tillhandahöll under översynsperioden.

II.   Nedsättning av mervärdesskatten för produkter som består av minst 70 % återvunna fibrer och jordbruksavfall

Nedsättning av mervärdesskatten för produkter som består av minst 70 % återvunna fibrer och jordbruksavfall

a)   Rättslig grund

| (147) | Från och med den 1 juli 2015 har systemet för återbetalning av eller befrielse från mervärdesskatt för varor och tjänster med högt resursutnyttjande befästs genom meddelandet från finansministeriet och den statliga skatteförvaltningen om tryck och utgivning av en katalog med varor och tjänster med högt resursutnyttjande (CaiShui [2015] nr 78). För den inhemska försäljningen av bestruket finpapper tillämpas en skattesats på 17 %. Enligt meddelandet får företagen en nedsättning av mervärdesskatten med 50 % för produkter som består av minst 70 % återvunna fibrer och jordbruksavfall, såsom bagass, avfallspapper och halm. |
| --- | --- |

(147)

Från och med den 1 juli 2015 har systemet för återbetalning av eller befrielse från mervärdesskatt för varor och tjänster med högt resursutnyttjande befästs genom meddelandet från finansministeriet och den statliga skatteförvaltningen om tryck och utgivning av en katalog med varor och tjänster med högt resursutnyttjande (CaiShui [2015] nr 78). För den inhemska försäljningen av bestruket finpapper tillämpas en skattesats på 17 %. Enligt meddelandet får företagen en nedsättning av mervärdesskatten med 50 % för produkter som består av minst 70 % återvunna fibrer och jordbruksavfall, såsom bagass, avfallspapper och halm.

b)   Villkor

| (148) | Enligt de okontrollerade uppgifter som de kinesiska myndigheterna lämnade är reglerna för återbetalning av mervärdesskatt i enlighet med det ovan nämnda meddelandet tillämpliga på försäljning av produkter som har tillverkats med hjälp av återvunnet, återanvänt eller överblivet material eller spillenergi från annan tillverkning. |
| --- | --- |

(148)

Enligt de okontrollerade uppgifter som de kinesiska myndigheterna lämnade är reglerna för återbetalning av mervärdesskatt i enlighet med det ovan nämnda meddelandet tillämpliga på försäljning av produkter som har tillverkats med hjälp av återvunnet, återanvänt eller överblivet material eller spillenergi från annan tillverkning.

c)   Praktisk tillämpning

| (149) | Enligt de okontrollerade uppgifter som de kinesiska myndigheterna lämnade administreras programmet av Folkrepubliken Kinas statliga skatteförvaltning med bistånd av andra behöriga myndigheter, och tillämpas av de lokala skattemyndigheterna i respektive jurisdiktion. Företag som ansöker om återbetalning av mervärdesskatt måste lämna in sina ansökningar tillsammans med andra relevanta dokument till skattemyndigheten för granskning. När ansökningen har godkänts kan den sökande erhålla förmånerna. |
| --- | --- |

(149)

Enligt de okontrollerade uppgifter som de kinesiska myndigheterna lämnade administreras programmet av Folkrepubliken Kinas statliga skatteförvaltning med bistånd av andra behöriga myndigheter, och tillämpas av de lokala skattemyndigheterna i respektive jurisdiktion. Företag som ansöker om återbetalning av mervärdesskatt måste lämna in sina ansökningar tillsammans med andra relevanta dokument till skattemyndigheten för granskning. När ansökningen har godkänts kan den sökande erhålla förmånerna.

d)   Resultat av undersökningen

| (150) | Kommissionen fann att nedsättningen av mervärdesskatten för produkter som består av minst 70 % återvunna fibrer och jordbruksavfall från de kinesiska myndigheternas sida skulle anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen beviljats en förmån. På grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen vidare slutsatsen att subventionen var selektivt i enlighet med artikel 4.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen fann att nedsättningen av mervärdesskatten för produkter som består av minst 70 % återvunna fibrer och jordbruksavfall från de kinesiska myndigheternas sida skulle anses utgöra en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen i form av uteblivna statliga intäkter som innebär att de mottagande företagen beviljats en förmån. På grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen vidare slutsatsen att subventionen var selektivt i enlighet med artikel 4.2 i grundförordningen.

| (151) | Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte erhöll dessa nedsättningar av mervärdesskatten, som den klagande hävdar. I det meddelande som beskrivs i skäl 147 nämns papper särskilt som en produkt för vilken resurser som bagass, avfallspapper och halm kan användas, och det anges att tillverkarna måste följa de särskilda tekniska föreskrifter som gäller för pappers- och massaindustrin. På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska myndigheterna tillhandahåller subventioner till industrin för bestruket finpapper i form av nedsättning av mervärdesskatten för produkter som består av minst 70 % återvunna fibrer och jordbruksavfall samt att tillverkare av bestruket finpapper i Kina gynnades av dessa avdrag under översynsperioden. |
| --- | --- |

(151)

Vare sig de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har tillhandahållit någon bevisning för att industrin för bestruket finpapper inte erhöll dessa nedsättningar av mervärdesskatten, som den klagande hävdar. I det meddelande som beskrivs i skäl 147 nämns papper särskilt som en produkt för vilken resurser som bagass, avfallspapper och halm kan användas, och det anges att tillverkarna måste följa de särskilda tekniska föreskrifter som gäller för pappers- och massaindustrin. På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska myndigheterna tillhandahåller subventioner till industrin för bestruket finpapper i form av nedsättning av mervärdesskatten för produkter som består av minst 70 % återvunna fibrer och jordbruksavfall samt att tillverkare av bestruket finpapper i Kina gynnades av dessa avdrag under översynsperioden.

e)   Slutsats

| (152) | På grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen slutsatsen att tillverkare av bestruket finpapper i Kina gynnades av denna subvention under översynsperioden. |
| --- | --- |

(152)

På grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen slutsatsen att tillverkare av bestruket finpapper i Kina gynnades av denna subvention under översynsperioden.

3.5   Övergripande slutsats rörande fortsatt subventionering

Övergripande slutsats rörande fortsatt subventionering

| (153) | På grundval av allt som sägs ovan drog kommissionen slutsatsen att tillverkare av bestruket finpapper i Kina fortsatt gynnades av utjämningsbara subventioner under översynsperioden. |
| --- | --- |

(153)

På grundval av allt som sägs ovan drog kommissionen slutsatsen att tillverkare av bestruket finpapper i Kina fortsatt gynnades av utjämningsbara subventioner under översynsperioden.

3.6   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

—   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (154) | Med tanke på det bristande samarbetet fastställdes produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt den information som den sökande lämnade, vilken inbegrep uppgifter från en oberoende leverantör av branschinformation, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(154)

Med tanke på det bristande samarbetet fastställdes produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt den information som den sökande lämnade, vilken inbegrep uppgifter från en oberoende leverantör av branschinformation, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen.

| (155) | Produktionskapaciteten för bestruket träfritt papper i Kina var 7 629 000 under översynsperioden (43), varav 40 % avsåg produktion av bestruket finpapper (44). Kapacitetsutnyttjandet inom den sammantagna produktionen av bestruket träfritt papper i Kina var 85 % (45) under översynsperioden, vilket resulterade i en outnyttjad kapacitet på 1 167 000 ton, det vill säga 32 % av den totala förbrukningen av bestruket finpapper i unionen. På basis av antagandet att endast 40 % av denna kapacitet skulle användas för bestruket finpapper befanns den kinesiska outnyttjade kapaciteten för den berörda produkten vara omkring 13 % av unionens totala förbrukning. |
| --- | --- |

(155)

Produktionskapaciteten för bestruket träfritt papper i Kina var 7 629 000 under översynsperioden (43), varav 40 % avsåg produktion av bestruket finpapper (44). Kapacitetsutnyttjandet inom den sammantagna produktionen av bestruket träfritt papper i Kina var 85 % (45) under översynsperioden, vilket resulterade i en outnyttjad kapacitet på 1 167 000 ton, det vill säga 32 % av den totala förbrukningen av bestruket finpapper i unionen. På basis av antagandet att endast 40 % av denna kapacitet skulle användas för bestruket finpapper befanns den kinesiska outnyttjade kapaciteten för den berörda produkten vara omkring 13 % av unionens totala förbrukning.

43

44

45

| (156) | Kommissionen fann vidare att tillverkarna enkelt kan ställa om från tillverkning av andra bestrukna träfria produkter till tillverkning av den berörda produkten (46). Om de kinesiska tillverkarna skulle övergå till bestruket finpapper skulle produktionskapaciteten öka med 3 877 000 ton, vilket är mer än 100 % av den totala förbrukningen i unionen (som fastställdes till 3 589 694 ton). |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen fann vidare att tillverkarna enkelt kan ställa om från tillverkning av andra bestrukna träfria produkter till tillverkning av den berörda produkten (46). Om de kinesiska tillverkarna skulle övergå till bestruket finpapper skulle produktionskapaciteten öka med 3 877 000 ton, vilket är mer än 100 % av den totala förbrukningen i unionen (som fastställdes till 3 589 694 ton).

46

| (157) | Trots att den outnyttjade produktionskapaciteten för bestruket träfritt papper förväntas minska något, med 4 %, väntas den kinesiska inhemska efterfrågan minska med mer än 10 % fram till 2021 (47). |
| --- | --- |

(157)

Trots att den outnyttjade produktionskapaciteten för bestruket träfritt papper förväntas minska något, med 4 %, väntas den kinesiska inhemska efterfrågan minska med mer än 10 % fram till 2021 (47).

47

| (158) | På basis av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet som de kunde använda för tillverkning av bestruket finpapper för export till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Kommissionen fann också att denna exportpotential kunde öka till följd av den förväntade minskningen av den inhemska efterfrågan i Kina. |
| --- | --- |

(158)

På basis av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet som de kunde använda för tillverkning av bestruket finpapper för export till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Kommissionen fann också att denna exportpotential kunde öka till följd av den förväntade minskningen av den inhemska efterfrågan i Kina.

3.7   Unionsindustrins attraktionskraft

Unionsindustrins attraktionskraft

| (159) | Undersökningen har visat att efterfrågan på bestruket finpapper i unionen fortfarande är betydande. Trots att förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden är unionsmarknaden fortfarande den största marknaden i världen, och svarar för 25–30 % av den globala efterfrågan. |
| --- | --- |

(159)

Undersökningen har visat att efterfrågan på bestruket finpapper i unionen fortfarande är betydande. Trots att förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden är unionsmarknaden fortfarande den största marknaden i världen, och svarar för 25–30 % av den globala efterfrågan.

| (160) | På grundval av tillgängliga uppgifter var de kinesiska exportpriserna till tredjeländerna i unionens närhet i genomsnitt 7 % lägre än priserna i unionen under översynsperioden. Med tanke på att marknaden för bestruket finpapper är konkurrensutsatt och mycket priskänslig är en sådan prisskillnad betydande. |
| --- | --- |

(160)

På grundval av tillgängliga uppgifter var de kinesiska exportpriserna till tredjeländerna i unionens närhet i genomsnitt 7 % lägre än priserna i unionen under översynsperioden. Med tanke på att marknaden för bestruket finpapper är konkurrensutsatt och mycket priskänslig är en sådan prisskillnad betydande.

| (161) | Vidare förväntas den inhemska efterfrågan i Kina minska, vilket kan ge kinesiska tillverkare ett starkt incitament att söka sig till alternativa marknader som kan absorbera den kinesiska överkapaciteten. Den amerikanska marknaden, som också är en viktig marknad för bestruket finpapper, är fortsatt oattraktiv för Kina, eftersom det finns gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärder mot Kina avseende den berörda produkten i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(161)

Vidare förväntas den inhemska efterfrågan i Kina minska, vilket kan ge kinesiska tillverkare ett starkt incitament att söka sig till alternativa marknader som kan absorbera den kinesiska överkapaciteten. Den amerikanska marknaden, som också är en viktig marknad för bestruket finpapper, är fortsatt oattraktiv för Kina, eftersom det finns gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärder mot Kina avseende den berörda produkten i Förenta staterna.

| (162) | På den punkten hävdade de kinesiska myndigheterna att den låga importvolymen från Kina visade att unionsmarknaden inte alls var attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna. De framhöll vidare att Kina enligt landets exportstatistik exporterade mer bestruket finpapper till tre andra länder (Indien, Japan och Thailand) 2015 samt till europeiska länder utanför EU, vilket skulle visa att dessa länder, där det inte finns några gällande skyddsåtgärder, var mer attraktiva. De kinesiska myndigheterna anförde också att Kina för närvarande har 14 frihandelsavtal med olika handelspartner och att ännu fler håller på att förhandlas fram. Detta skulle leda till mer export av bestruket finpapper till de berörda partnerländerna. |
| --- | --- |

(162)

På den punkten hävdade de kinesiska myndigheterna att den låga importvolymen från Kina visade att unionsmarknaden inte alls var attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna. De framhöll vidare att Kina enligt landets exportstatistik exporterade mer bestruket finpapper till tre andra länder (Indien, Japan och Thailand) 2015 samt till europeiska länder utanför EU, vilket skulle visa att dessa länder, där det inte finns några gällande skyddsåtgärder, var mer attraktiva. De kinesiska myndigheterna anförde också att Kina för närvarande har 14 frihandelsavtal med olika handelspartner och att ännu fler håller på att förhandlas fram. Detta skulle leda till mer export av bestruket finpapper till de berörda partnerländerna.

| (163) | Påståendet om frihandelsavtalens effekt gällde kinesiska produkter i allmänhet och inbegrep ingen bevisning avseende den berörda produkten. Påståendet ansågs vara för brett och kunde inte underbyggas med bevisning. I alla händelser tyder den information som kommissionen har tillgång till på motsatsen, såsom förklaras i skäl 166. |
| --- | --- |

(163)

Påståendet om frihandelsavtalens effekt gällde kinesiska produkter i allmänhet och inbegrep ingen bevisning avseende den berörda produkten. Påståendet ansågs vara för brett och kunde inte underbyggas med bevisning. I alla händelser tyder den information som kommissionen har tillgång till på motsatsen, såsom förklaras i skäl 166.

| (164) | Faktum är att den kinesiska exporten av bestruket finpapper till unionen minskade till nära noll efter det att de ursprungliga åtgärderna infördes 2010, vilket tyder på att det var dessa åtgärder som gjorde unionsmarknaden oattraktiv för kinesisk export. Om åtgärderna skulle upphävas skulle unionsmarknaden återfå sin attraktionskraft. Alltså avvisas dessa påståenden. |
| --- | --- |

(164)

Faktum är att den kinesiska exporten av bestruket finpapper till unionen minskade till nära noll efter det att de ursprungliga åtgärderna infördes 2010, vilket tyder på att det var dessa åtgärder som gjorde unionsmarknaden oattraktiv för kinesisk export. Om åtgärderna skulle upphävas skulle unionsmarknaden återfå sin attraktionskraft. Alltså avvisas dessa påståenden.

| (165) | APP-gruppen tillstod att den europeiska marknaden av tradition är en viktig marknad för bestruket finpapper, men hävdade att dess betydelse minskade till följd av att efterfrågan på denna marknad stadigt sjunker samtidigt som den har varit stabil eller ökat i andra länder under de senaste åren. Gruppen framhöll också att den minskade importen från andra länder sedan åtgärderna infördes och den höga exportvolymen för bestruket finpapper tillverkat av unionsindustrin påvisade unionsmarknadens låga attraktionskraft. |
| --- | --- |

(165)

APP-gruppen tillstod att den europeiska marknaden av tradition är en viktig marknad för bestruket finpapper, men hävdade att dess betydelse minskade till följd av att efterfrågan på denna marknad stadigt sjunker samtidigt som den har varit stabil eller ökat i andra länder under de senaste åren. Gruppen framhöll också att den minskade importen från andra länder sedan åtgärderna infördes och den höga exportvolymen för bestruket finpapper tillverkat av unionsindustrin påvisade unionsmarknadens låga attraktionskraft.

| (166) | Trots att förbrukningen av bestruket finpapper har minskat i unionen är unionsmarknaden fortfarande den största marknaden för bestruket finpapper i världen. Tillgänglig information tyder på att unionsmarknaden kommer att förbli den största marknaden för bestruket finpapper i världen under åtminstone den närmaste framtiden (48). På grundval av tillgängliga fakta väntas efterfrågan på bestruket finpapper minska i Kina, och en potentiell ökning på andra marknader skulle inte räcka till för att minska unionsmarknadens attraktionskraft, eftersom dessa är små i jämförelse med unionsmarknaden. Under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen var importvolymen och marknadsandelen för importen till unionen från andra länder än Kina visserligen större än under skadeundersökningsperioden i den aktuella undersökningen. Importen av bestruket finpapper från tredjeländer under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen bestod emellertid huvudsakligen av import från Schweiz, där en av unionstillverkarna ägde ett företag som tillverkade bestruket finpapper. Under den aktuella undersökningen har det fastställts att denna tillverkare slutade tillverka bestruket finpapper 2011, varför importen från Schweiz nästan upphörde. Således har den minskade importen från tredjeländer inget samband med någon påstådd bristande attraktionskraft hos unionsmarknaden, och påståendet avvisas. |
| --- | --- |

(166)

Trots att förbrukningen av bestruket finpapper har minskat i unionen är unionsmarknaden fortfarande den största marknaden för bestruket finpapper i världen. Tillgänglig information tyder på att unionsmarknaden kommer att förbli den största marknaden för bestruket finpapper i världen under åtminstone den närmaste framtiden (48). På grundval av tillgängliga fakta väntas efterfrågan på bestruket finpapper minska i Kina, och en potentiell ökning på andra marknader skulle inte räcka till för att minska unionsmarknadens attraktionskraft, eftersom dessa är små i jämförelse med unionsmarknaden. Under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen var importvolymen och marknadsandelen för importen till unionen från andra länder än Kina visserligen större än under skadeundersökningsperioden i den aktuella undersökningen. Importen av bestruket finpapper från tredjeländer under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen bestod emellertid huvudsakligen av import från Schweiz, där en av unionstillverkarna ägde ett företag som tillverkade bestruket finpapper. Under den aktuella undersökningen har det fastställts att denna tillverkare slutade tillverka bestruket finpapper 2011, varför importen från Schweiz nästan upphörde. Således har den minskade importen från tredjeländer inget samband med någon påstådd bristande attraktionskraft hos unionsmarknaden, och påståendet avvisas.

48

| (167) | Unionsindustrins relativt höga exportvolym underminerar inte heller slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv, eftersom de uppnådda genomsnittspriserna utanför unionen, där unionsindustrin måste konkurrera med subventionerad export av bestruket finpapper från Kina, var lägre än genomsnittspriserna i unionen under större delen av skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(167)

Unionsindustrins relativt höga exportvolym underminerar inte heller slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv, eftersom de uppnådda genomsnittspriserna utanför unionen, där unionsindustrin måste konkurrera med subventionerad export av bestruket finpapper från Kina, var lägre än genomsnittspriserna i unionen under större delen av skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisas därför.

| (168) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att export från Kina sannolikt skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(168)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att export från Kina sannolikt skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.8   Slutsats om sannolikheten för fortsatt subventionering

Slutsats om sannolikheten för fortsatt subventionering

| (169) | På grundval av bästa tillgängliga uppgifter drog kommissionen slutsatsen att det fanns tillgängliga bevis för att subventioneringen av industrin för bestruket finpapper i Kina fortsatte under skadeundersökningsperioden och sannolikt kommer att fortsätta i framtiden. |
| --- | --- |

(169)

På grundval av bästa tillgängliga uppgifter drog kommissionen slutsatsen att det fanns tillgängliga bevis för att subventioneringen av industrin för bestruket finpapper i Kina fortsatte under skadeundersökningsperioden och sannolikt kommer att fortsätta i framtiden.

| (170) | Till följd av subventioneringen av industrin för bestruket finpapper kunde de kinesiska tillverkarna upprätthålla sin produktionskapacitet på en nivå som klart översteg den inhemska efterfrågan, trots att marknaderna i Kina och i hela världen krympte. |
| --- | --- |

(170)

Till följd av subventioneringen av industrin för bestruket finpapper kunde de kinesiska tillverkarna upprätthålla sin produktionskapacitet på en nivå som klart översteg den inhemska efterfrågan, trots att marknaderna i Kina och i hela världen krympte.

| (171) | Därför fann kommissionen att ett upphävande av utjämningsåtgärderna sannolikt skulle leda till att betydande volymer av den berörda subventionerade produkten åter skulle importeras till unionsmarknaden. De kinesiska myndigheterna fortsatte att erbjuda industrin för bestruket finpapper olika subventionsprogram, och kommissionen har tillräcklig bevisning för att industrin för bestruket finpapper gynnades av ett antal av dessa under översynsperioden. |
| --- | --- |

(171)

Därför fann kommissionen att ett upphävande av utjämningsåtgärderna sannolikt skulle leda till att betydande volymer av den berörda subventionerade produkten åter skulle importeras till unionsmarknaden. De kinesiska myndigheterna fortsatte att erbjuda industrin för bestruket finpapper olika subventionsprogram, och kommissionen har tillräcklig bevisning för att industrin för bestruket finpapper gynnades av ett antal av dessa under översynsperioden.

4.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (172) | Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av 10 kända tillverkare, av vilka några är koncerner som äger flera pappersfabriker. De utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(172)

Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av 10 kända tillverkare, av vilka några är koncerner som äger flera pappersfabriker. De utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.

| (173) | Unionens totala tillverkning under översynsperioden fastställdes till omkring 4 606 000 ton. De företag som stödde begäran om översyn svarade för mer än 70 % av den sammanlagda unionstillverkningen under översynsperioden. Såsom anges i skäl 18 svarade de unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 30 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(173)

Unionens totala tillverkning under översynsperioden fastställdes till omkring 4 606 000 ton. De företag som stödde begäran om översyn svarade för mer än 70 % av den sammanlagda unionstillverkningen under översynsperioden. Såsom anges i skäl 18 svarade de unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 30 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten.

| (174) | De makroekonomiska uppgifter som den sökande lämnade hade tillhandahållits av Euro-Graph (49) och kontrollerats i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

(174)

De makroekonomiska uppgifter som den sökande lämnade hade tillhandahållits av Euro-Graph (49) och kontrollerats i vederbörlig ordning.

49

4.2   Förbrukningen i unionen

Förbrukningen i unionen

| (175) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att summera unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden och importen från tredjeländer på grundval av databasen enligt artikel 14.6. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att summera unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden och importen från tredjeländer på grundval av databasen enligt artikel 14.6.

| (176) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen (ton) | 3 972 818 | 3 643 010 | 3 626 277 | 3 589 694 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 91 | 90 |
| Källa: Euro-Graph och databasen enligt artikel 14.6. |

(176)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2012

2013

2014

Översynsperioden

Total förbrukning i unionen (ton)

3 972 818

3 643 010

3 626 277

3 589 694

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

91

91

90

90

Källa: Euro-Graph och databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (177) | Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med 10 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 8 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt. Unionens uppskattade förbrukning under översynsperioden var 21 % lägre än under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen (4 572 057 ton). Den minskade förbrukningen återspeglar en lägre efterfrågan på grafiskt papper i allmänhet, vilken huvudsakligen är en följd av de digitala mediernas snabba tillväxt som ersättare för traditionella tryckta medier. |
| --- | --- |

(177)

Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med 10 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 8 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt. Unionens uppskattade förbrukning under översynsperioden var 21 % lägre än under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen (4 572 057 ton). Den minskade förbrukningen återspeglar en lägre efterfrågan på grafiskt papper i allmänhet, vilken huvudsakligen är en följd av de digitala mediernas snabba tillväxt som ersättare för traditionella tryckta medier.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (178) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från det berörda landet (i ton) | 701 | 905 | 452 | 389 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 129 | 64 | 55 |
| Marknadsandel (%) | 0,02 | 0,02 | 0,01 | 0,01 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 141 | 71 | 61 |
| Källa: Databasen enligt artikel 14.6. |

(178)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

2012

2013

2014

Översynsperioden

Importvolym från det berörda landet (i ton)

701

905

452

389

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

129

129

64

64

55

55

Marknadsandel (%)

0,02

0,02

0,01

0,01

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

141

141

71

71

61

61

Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (179) | Import till unionen från Kina var försumbar under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(179)

Import till unionen från Kina var försumbar under skadeundersökningsperioden.

4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (180) | På grund av den försumbara importvolymen för bestruket finpapper från Kina till unionen, det faktum att denna motsvarade mindre än 0,5 % av den totala importen med de relevanta KN-numren både enligt Eurostat och enligt Kinas officiella exportstatistik samt bristen på tillförlitliga priser på dessa små försäljningsvolymer var det inte möjligt att dra några slutsatser om importpriser från Kina utifrån unionens importstatistik. Kommissionen drog slutsatsen att uppgifter om försäljningen av bestruket finpapper från Kina till andra länder i stället skulle användas som närmevärden, för att fastställa vad underskridandet skulle ha varit om de kinesiska företagen hade sålt till dessa priser till unionen. |
| --- | --- |

(180)

På grund av den försumbara importvolymen för bestruket finpapper från Kina till unionen, det faktum att denna motsvarade mindre än 0,5 % av den totala importen med de relevanta KN-numren både enligt Eurostat och enligt Kinas officiella exportstatistik samt bristen på tillförlitliga priser på dessa små försäljningsvolymer var det inte möjligt att dra några slutsatser om importpriser från Kina utifrån unionens importstatistik. Kommissionen drog slutsatsen att uppgifter om försäljningen av bestruket finpapper från Kina till andra länder i stället skulle användas som närmevärden, för att fastställa vad underskridandet skulle ha varit om de kinesiska företagen hade sålt till dessa priser till unionen.

| (181) | Kommissionen fastställde det teoretiska prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser till oberoende kunder på unionsmarknaden, justerade till nivån fritt fabrik, med det vägda genomsnittliga kinesiska exportpriset till länder i unionens närhet, justerat till unionens cif-värde och med hänsyn till importkostnader. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade fastställdes exportpriserna till andra länder på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. Exportpriset fastställdes på basis av information från olika källor. Den lämpligaste grunden befanns vara vägda genomsnitt av priserna i fakturor från kinesiska exporterande tillverkare till tredjeländer i unionens närhet, det vill säga Egypten, Ryssland och Turkiet, vilka den sökande tillhandahöll. Prisjämförelsen visade att om de kinesiska exportörerna hade sålt till dessa priser till unionen under översynsperioden skulle de ha underskridit unionsindustrins priser med 5,4 %. |
| --- | --- |

(181)

Kommissionen fastställde det teoretiska prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser till oberoende kunder på unionsmarknaden, justerade till nivån fritt fabrik, med det vägda genomsnittliga kinesiska exportpriset till länder i unionens närhet, justerat till unionens cif-värde och med hänsyn till importkostnader. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade fastställdes exportpriserna till andra länder på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. Exportpriset fastställdes på basis av information från olika källor. Den lämpligaste grunden befanns vara vägda genomsnitt av priserna i fakturor från kinesiska exporterande tillverkare till tredjeländer i unionens närhet, det vill säga Egypten, Ryssland och Turkiet, vilka den sökande tillhandahöll. Prisjämförelsen visade att om de kinesiska exportörerna hade sålt till dessa priser till unionen under översynsperioden skulle de ha underskridit unionsindustrins priser med 5,4 %.

4.4   Import från andra tredjeländer

Import från andra tredjeländer

| (182) | Tabellen nedan visar hur importen från andra tredjeländer än Kina till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris. Tabellen bygger på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

  Tabell 3


  Import från tredjeländer | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 35 864 | 29 264 | 50 958 | 45 282 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 82 | 142 | 126 |
| Marknadsandel (%) | 0,9 | 0,8 | 1,4 | 1,3 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 952 | 964 | 827 | 889 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 87 | 93 |
| Källa: Databasen enligt artikel 14.6. |

(182)

Tabellen nedan visar hur importen från andra tredjeländer än Kina till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris. Tabellen bygger på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

Tabell 3

Tabell 3

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

2012

2013

2014

Översynsperioden

Volym (ton)

35 864

29 264

50 958

45 282

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

82

82

142

142

126

126

Marknadsandel (%)

0,9

0,8

1,4

1,3

Genomsnittligt pris (euro per ton)

952

964

827

889

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

87

87

93

93

Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (183) | Den totala importvolymen till unionen från andra länder än Kina var liten under hela skadeundersökningsperioden, och dess totala marknadsandel fluktuerade kring 1 %. De genomsnittliga priserna på denna import var högre än unionsindustrins genomsnittliga priser. Under översynsperioden hade inget av tredjeländerna ensamt en högre marknadsandel än 0,4 %. |
| --- | --- |

(183)

Den totala importvolymen till unionen från andra länder än Kina var liten under hela skadeundersökningsperioden, och dess totala marknadsandel fluktuerade kring 1 %. De genomsnittliga priserna på denna import var högre än unionsindustrins genomsnittliga priser. Under översynsperioden hade inget av tredjeländerna ensamt en högre marknadsandel än 0,4 %.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (184) | I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen har kommissionen gjort en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skäl 18 tillämpades ett stickprovsförfarande för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(184)

I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen har kommissionen gjort en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skäl 18 tillämpades ett stickprovsförfarande för unionsindustrin.

| (185) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer för hela unionsindustrin på basis av information som den sökande lämnade i begäran om översyn. Kommissionen bedömde mikroekonomiska indikatorer endast för företagen i urvalet på basis av de kontrollerade uppgifterna i svaren på frågeformuläret. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(185)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer för hela unionsindustrin på basis av information som den sökande lämnade i begäran om översyn. Kommissionen bedömde mikroekonomiska indikatorer endast för företagen i urvalet på basis av de kontrollerade uppgifterna i svaren på frågeformuläret. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (186) | De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, storleken på subventionerna och återhämtning från tidigare subvention. |
| --- | --- |

(186)

De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, storleken på subventionerna och återhämtning från tidigare subvention.

| (187) | De mikroekonomiska indikatorerna är: genomsnittspris per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnad, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(187)

De mikroekonomiska indikatorerna är: genomsnittspris per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnad, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.5.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.5.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (188) | Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 5 211 487 | 4 833 511 | 4 737 310 | 4 606 000 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 91 | 88 |
| Produktionskapacitet (ton) | 5 889 216 | 5 636 892 | 5 380 258 | 4 988 000 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 88,5 | 85,7 | 88 | 92,3 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 100 | 104 |
| Källa: Euro-Graph. |

(188)

Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2012

2013

2014

Översynsperioden

Produktionsvolym (ton)

5 211 487

4 833 511

4 737 310

4 606 000

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

91

91

88

88

Produktionskapacitet (ton)

5 889 216

5 636 892

5 380 258

4 988 000

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

91

91

85

85

Kapacitetsutnyttjande (%)

88,5

85,7

88

92,3

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

100

100

104

104

Källa: Euro-Graph.

Källa:

| (189) | Under skadeundersökningsperioden minskade produktionen med 12 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 7 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt. |
| --- | --- |

(189)

Under skadeundersökningsperioden minskade produktionen med 12 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 7 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt.

| (190) | Redan innan skadeundersökningsperioden hade unionstillverkarna genomfört omfattande omstruktureringar i syfte att åtgärda strukturell överkapacitet, och dessa ansträngningar fortsatte under skadeundersökningsperioden. Som en följd av att en del fabriker stängdes och andra ställdes om till tillverkning av andra produkter än bestruket finpapper minskade unionsindustrins produktionskapacitet för bestruket finpapper med omkring 901 216 ton mellan 2012 och översynsperioden, det vill säga med 15 %. |
| --- | --- |

(190)

Redan innan skadeundersökningsperioden hade unionstillverkarna genomfört omfattande omstruktureringar i syfte att åtgärda strukturell överkapacitet, och dessa ansträngningar fortsatte under skadeundersökningsperioden. Som en följd av att en del fabriker stängdes och andra ställdes om till tillverkning av andra produkter än bestruket finpapper minskade unionsindustrins produktionskapacitet för bestruket finpapper med omkring 901 216 ton mellan 2012 och översynsperioden, det vill säga med 15 %.

| (191) | Tack vare den successiva neddragningen av produktionskapaciteten kunde unionsindustrin hålla sitt kapacitetsutnyttjande relativt stabilt under skadeundersökningsperioden och till och med komma upp till 92,3 % under översynsperioden, nästan fyra procentenheter högre än 2012. |
| --- | --- |

(191)

Tack vare den successiva neddragningen av produktionskapaciteten kunde unionsindustrin hålla sitt kapacitetsutnyttjande relativt stabilt under skadeundersökningsperioden och till och med komma upp till 92,3 % under översynsperioden, nästan fyra procentenheter högre än 2012.

| (192) | Undersökningen visade att ett högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för pappersindustrins långsiktiga lönsamhet till följd av dess betydande investeringar i anläggningstillgångar och den inverkan dessa har på de genomsnittliga tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(192)

Undersökningen visade att ett högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för pappersindustrins långsiktiga lönsamhet till följd av dess betydande investeringar i anläggningstillgångar och den inverkan dessa har på de genomsnittliga tillverkningskostnaderna.

4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (193) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton) | 3 936 253 | 3 612 841 | 3 574 868 | 3 544 023 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 91 | 90 |
| Marknadsandel (%) | 99,1 | 99,2 | 98,6 | 98,7 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 99 | 100 |
| Källa: Euro-Graph. |

(193)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2012

2013

2014

Översynsperioden

Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)

3 936 253

3 612 841

3 574 868

3 544 023

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

91

91

90

90

Marknadsandel (%)

99,1

99,2

98,6

98,7

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

99

99

100

100

Källa: Euro-Graph.

Källa:

| (194) | Under skadeundersökningsperioden minskade försäljningsvolymen på unionsmarknaden med 10 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 8 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt. |
| --- | --- |

(194)

Under skadeundersökningsperioden minskade försäljningsvolymen på unionsmarknaden med 10 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 8 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt.

| (195) | Eftersom nästan ingen import av bestruket finpapper förekom under skadeundersökningsperioden var unionsindustrins marknadsandel stabil på omkring 99 %. |
| --- | --- |

(195)

Eftersom nästan ingen import av bestruket finpapper förekom under skadeundersökningsperioden var unionsindustrins marknadsandel stabil på omkring 99 %.

4.5.2.3   Tillväxt

| (196) | Unionsindustrins tillverkning och försäljning ökade inte under skadeundersökningsperioden. Dessa ekonomiska indikatorer följde tvärtom nära den nedåtgående trenden för förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(196)

Unionsindustrins tillverkning och försäljning ökade inte under skadeundersökningsperioden. Dessa ekonomiska indikatorer följde tvärtom nära den nedåtgående trenden för förbrukningen i unionen.

4.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (197) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (heltidsekvivalenter) | 9 808 | 8 896 | 7 782 | 7 418 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 79 | 76 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 531 | 543 | 609 | 621 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 115 | 117 |
| Källa: Euro-Graph. |

(197)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

Översynsperioden

Antal anställda (heltidsekvivalenter)

9 808

8 896

7 782

7 418

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

79

79

76

76

Produktivitet (ton/anställd)

531

543

609

621

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

115

115

117

117

Källa: Euro-Graph.

Källa:

| (198) | Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda från år till år med totalt 24 %. Detta återspeglar en del av de långsiktiga omstruktureringsåtgärder som unionsindustrin har genomfört för att komma till rätta med de strukturella överkapacitetsproblemen, såsom förklaras i skäl 190. |
| --- | --- |

(198)

Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda från år till år med totalt 24 %. Detta återspeglar en del av de långsiktiga omstruktureringsåtgärder som unionsindustrin har genomfört för att komma till rätta med de strukturella överkapacitetsproblemen, såsom förklaras i skäl 190.

| (199) | Dessa omfattande neddragningar av personal resulterade i betydligt högre produktivitet, mätt som produktion (i ton) per anställd person per år, vilken ökade med 17 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(199)

Dessa omfattande neddragningar av personal resulterade i betydligt högre produktivitet, mätt som produktion (i ton) per anställd person per år, vilken ökade med 17 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.2.5   Subventioneringens storlek och återhämtning från tidigare subventioner

| (200) | Eftersom nästan ingen import av bestruket finpapper från Kina förekom under skadeundersökningsperioden kan man dra slutsatsen att inverkan på unionsindustrin, som höll på att återhämta sig efter tidigare subventionering, inte motsvarade subventionsbeloppet. |
| --- | --- |

(200)

Eftersom nästan ingen import av bestruket finpapper från Kina förekom under skadeundersökningsperioden kan man dra slutsatsen att inverkan på unionsindustrin, som höll på att återhämta sig efter tidigare subventionering, inte motsvarade subventionsbeloppet.

4.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (201) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningspriser i unionen och tillverkningskostnad per enhet | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden (euro per ton) | 723 | 709 | 688 | 680 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton) | 672 | 664 | 609 | 631 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 91 | 94 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(201)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningspriser i unionen och tillverkningskostnad per enhet

Försäljningspriser i unionen och tillverkningskostnad per enhet

2012

2013

2014

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden (euro per ton)

723

709

688

680

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

98

98

95

95

94

94

Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

672

664

609

631

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

91

91

94

94

Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (202) | Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Prisutvecklingen följde samma trend som för tillverkningskostnaderna, med en liten tidsförskjutning. |
| --- | --- |

(202)

Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Prisutvecklingen följde samma trend som för tillverkningskostnaderna, med en liten tidsförskjutning.

| (203) | Unionsindustrins tillverkningskostnad per enhet minskade också med 6 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen konstaterades under perioden 2013–2014 (minus 8 %). |
| --- | --- |

(203)

Unionsindustrins tillverkningskostnad per enhet minskade också med 6 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen konstaterades under perioden 2013–2014 (minus 8 %).

4.5.3.2   Arbetskraftskostnader

| (204) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro per anställd) | 68 405 | 65 812 | 67 716 | 70 973 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 99 | 104 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(204)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

2012

2013

2014

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro per anställd)

68 405

65 812

67 716

70 973

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

99

99

104

104

Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (205) | Mellan 2012 och 2013 minskade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 4 %. Därefter stabiliserades den, och var 4 % högre än 2012 under översynsperioden. |
| --- | --- |

(205)

Mellan 2012 och 2013 minskade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 4 %. Därefter stabiliserades den, och var 4 % högre än 2012 under översynsperioden.

4.5.3.3   Varulager

| (206) | Lagernivåerna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lager | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 112 957 | 122 545 | 119 642 | 122 264 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 108 | 106 | 108 |
| Utgående lager i procent av produktionen | 7 | 8 | 8 | 8 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 114 | 115 | 114 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(206)

Lagernivåerna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lager

Lager

2012

2013

2014

Översynsperioden

Utgående lager (ton)

112 957

122 545

119 642

122 264

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

108

108

106

106

108

108

Utgående lager i procent av produktionen

7

8

8

8

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

114

114

115

115

114

114

Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (207) | Unionsindustrins utgående lager minskade med 8 % under perioden 2012–2013, och var därefter relativt stabila under återstoden av skadeundersökningsperioden. Den sjunkande produktionsvolymen resulterade i en ökning av de utgående lagren i procent av produktionen med totalt 14 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(207)

Unionsindustrins utgående lager minskade med 8 % under perioden 2012–2013, och var därefter relativt stabila under återstoden av skadeundersökningsperioden. Den sjunkande produktionsvolymen resulterade i en ökning av de utgående lagren i procent av produktionen med totalt 14 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital

| (208) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 0,7 | – 0,4 | 5 | 2,3 |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 58 | 693 | 319 |
| Kassaflöde (euro) | 58 381 268 | 51 220 769 | 102 223 699 | 75 644 423 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 88 | 175 | 130 |
| Investeringar (euro) | 20 414 097 | 23 120 553 | 18 603 022 | 17 369 221 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 113 | 91 | 85 |
| Räntabilitet (%) | 1,8 | – 6,7 | 9,6 | 9,1 |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 380 | 546 | 518 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(208)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2012

2013

2014

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

0,7

– 0,4

5

2,3

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 58

– 58

693

693

319

319

Kassaflöde (euro)

58 381 268

51 220 769

102 223 699

75 644 423

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

88

88

175

175

130

130

Investeringar (euro)

20 414 097

23 120 553

18 603 022

17 369 221

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

113

113

91

91

85

85

Räntabilitet (%)

1,8

– 6,7

9,6

9,1

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 380

– 380

546

546

518

518

Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (209) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av bestruket finpapper till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lönsamhet från cirka 0,7 % till 2,3 %. Det noteras att industrins vinstmål fastställdes till 8 % i den ursprungliga undersökningen (50). Det bästa året var 2014, då unionsindustrins lönsamhet nådde 5 %, främst till följd av lägre kostnader för råvaror, särskilt pappersmassa, men också till följd av positiva effekter av omstruktureringarna och den ökade effektiviteten. Under översynsperioden påverkades lönsamheten negativt av den sjunkande växelkursen för det brittiska pundet gentemot euron. |
| --- | --- |

(209)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av bestruket finpapper till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lönsamhet från cirka 0,7 % till 2,3 %. Det noteras att industrins vinstmål fastställdes till 8 % i den ursprungliga undersökningen (50). Det bästa året var 2014, då unionsindustrins lönsamhet nådde 5 %, främst till följd av lägre kostnader för råvaror, särskilt pappersmassa, men också till följd av positiva effekter av omstruktureringarna och den ökade effektiviteten. Under översynsperioden påverkades lönsamheten negativt av den sjunkande växelkursen för det brittiska pundet gentemot euron.

50

| (210) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Under skadeundersökningsperioden var kassaflödet positivt. Dess utveckling återspeglade till stor del lönsamhetens utveckling, med 2014 som det bästa året. |
| --- | --- |

(210)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Under skadeundersökningsperioden var kassaflödet positivt. Dess utveckling återspeglade till stor del lönsamhetens utveckling, med 2014 som det bästa året.

| (211) | Mot bakgrund av den sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper både i unionen och utomlands investerade inte unionsindustrin i ny kapacitet under skadeundersökningsperioden. De sammantagna investeringarna minskade med 15 %. De investeringar som gjordes inriktades på underhåll, utbyte av kapital, förbättrad energieffektivitet samt åtgärder som syftade till att uppfylla kraven på miljöskyddsområdet. |
| --- | --- |

(211)

Mot bakgrund av den sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper både i unionen och utomlands investerade inte unionsindustrin i ny kapacitet under skadeundersökningsperioden. De sammantagna investeringarna minskade med 15 %. De investeringar som gjordes inriktades på underhåll, utbyte av kapital, förbättrad energieffektivitet samt åtgärder som syftade till att uppfylla kraven på miljöskyddsområdet.

| (212) | Räntabiliteten utgörs av vinsten uttryckt i procent av det bokförda värdet av anläggningstillgångarna. Dess utveckling under skadeundersökningsperioden påverkades av både det minskade värdet på nettotillgångarna och lönsamhetens utveckling, vilket förklarar de negativa resultaten 2013 och de mycket bättre resultaten 2014 och under översynsperioden. |
| --- | --- |

(212)

Räntabiliteten utgörs av vinsten uttryckt i procent av det bokförda värdet av anläggningstillgångarna. Dess utveckling under skadeundersökningsperioden påverkades av både det minskade värdet på nettotillgångarna och lönsamhetens utveckling, vilket förklarar de negativa resultaten 2013 och de mycket bättre resultaten 2014 och under översynsperioden.

| (213) | Med tanke på kostnaderna för de befintliga skulderna, unionsindustrins relativt låga lönsamhet och den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper har unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital förbättrats sedan den ursprungliga undersökningen gjordes, men är dock fortfarande begränsad. |
| --- | --- |

(213)

Med tanke på kostnaderna för de befintliga skulderna, unionsindustrins relativt låga lönsamhet och den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper har unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital förbättrats sedan den ursprungliga undersökningen gjordes, men är dock fortfarande begränsad.

4.5.4   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

Slutsats beträffande unionsindustrins situation

| (214) | Under skadeundersökningsperioden uppvisade skadeindikatorerna en blandad bild. Finansiella resultatindikatorer såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet förbättrades, medan volymindikatorer såsom tillverkning och försäljning fortsatte att försämras. |
| --- | --- |

(214)

Under skadeundersökningsperioden uppvisade skadeindikatorerna en blandad bild. Finansiella resultatindikatorer såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet förbättrades, medan volymindikatorer såsom tillverkning och försäljning fortsatte att försämras.

| (215) | Anledningarna till att de finansiella resultatindikatorerna förbättrades var dels att råvarupriserna sjönk 2014, dels unionstillverkarnas omstruktureringar i syfte att minska produktionskapaciteten och öka effektiviteten. Den negativa utvecklingen för tillverkning och försäljningsvolymer var en följd av den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper både i unionen och utomlands, som tvingade unionsindustrin att fortsätta med sin omstrukturering, däribland att stänga vissa pappersfabriker och ställa om andra till produktion av andra typer av papper. |
| --- | --- |

(215)

Anledningarna till att de finansiella resultatindikatorerna förbättrades var dels att råvarupriserna sjönk 2014, dels unionstillverkarnas omstruktureringar i syfte att minska produktionskapaciteten och öka effektiviteten. Den negativa utvecklingen för tillverkning och försäljningsvolymer var en följd av den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper både i unionen och utomlands, som tvingade unionsindustrin att fortsätta med sin omstrukturering, däribland att stänga vissa pappersfabriker och ställa om andra till produktion av andra typer av papper.

| (216) | Den fortsatta minskning av efterfrågan på bestruket finpapper som förväntas under de närmaste 5–10 åren ger stöd för slutsatsen att unionsindustrins situation kommer att förbli utmanande och att det kommer att krävas ytterligare neddragningar av produktion och produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(216)

Den fortsatta minskning av efterfrågan på bestruket finpapper som förväntas under de närmaste 5–10 åren ger stöd för slutsatsen att unionsindustrins situation kommer att förbli utmanande och att det kommer att krävas ytterligare neddragningar av produktion och produktionskapacitet.

| (217) | Undersökningen bekräftade att de åtgärder som infördes genom den ursprungliga undersökningen har haft positiv inverkan på unionsindustrin, som återtog sin marknadsandel och lyckades höja sina priser på bestruket finpapper till en nivå som mer än täckte kostnaderna samt finansiera sina omstruktureringsåtgärder. |
| --- | --- |

(217)

Undersökningen bekräftade att de åtgärder som infördes genom den ursprungliga undersökningen har haft positiv inverkan på unionsindustrin, som återtog sin marknadsandel och lyckades höja sina priser på bestruket finpapper till en nivå som mer än täckte kostnaderna samt finansiera sina omstruktureringsåtgärder.

| (218) | Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.4 i grundförordningen. Den befinner sig icke desto mindre i en utsatt situation, med tanke på den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper och de därmed sammanhängande höga omstruktureringskostnaderna. Båda dessa faktorer har haft väsentlig inverkan på dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(218)

Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.4 i grundförordningen. Den befinner sig icke desto mindre i en utsatt situation, med tanke på den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper och de därmed sammanhängande höga omstruktureringskostnaderna. Båda dessa faktorer har haft väsentlig inverkan på dess lönsamhet.

4.6   Sannolikhet för att skadan ska återkomma

Sannolikhet för att skadan ska återkomma

| (219) | I skäl 171 drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna skulle resultera i att den subventionerade exporten av bestruket finpapper från Kina återkom. |
| --- | --- |

(219)

I skäl 171 drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna skulle resultera i att den subventionerade exporten av bestruket finpapper från Kina återkom.

| (220) | I skäl 181 fann kommissionen att den kinesiska exportens priser på bestruket finpapper till marknader i unionens närhet under översynsperioden var lägre än de som unionsindustrin tillämpade i unionen. Därför drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska tillverkande exportörerna sannolikt skulle underskrida unionsindustrins priser på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(220)

I skäl 181 fann kommissionen att den kinesiska exportens priser på bestruket finpapper till marknader i unionens närhet under översynsperioden var lägre än de som unionsindustrin tillämpade i unionen. Därför drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska tillverkande exportörerna sannolikt skulle underskrida unionsindustrins priser på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (221) | Dessutom är unionsmarknaden, såsom anges i skäl 166, den största marknaden för bestruket finpapper i världen. Dess totala storlek och förekomsten av stora köpare av bestruket finpapper gör den mycket attraktiv för kinesiska tillverkare av bestruket finpapper, eftersom sådana stora leveranser skulle göra det möjligt för dem att utnyttja en större del av sin (nu outnyttjade) produktionskapacitet, vilket i sin tur skulle ge lägre tillverkningskostnader per enhet. Om åtgärderna skulle upphävas är det, med tanke på de ekonomiska fördelarna med att utnyttja ledig produktionskapacitet i Kina (se skälen 154–158), således sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle erbjuda bestruket finpapper till subventionerade priser på unionsmarknaden och därmed sätta tryck på unionsindustrins priser och lönsamhet. |
| --- | --- |

(221)

Dessutom är unionsmarknaden, såsom anges i skäl 166, den största marknaden för bestruket finpapper i världen. Dess totala storlek och förekomsten av stora köpare av bestruket finpapper gör den mycket attraktiv för kinesiska tillverkare av bestruket finpapper, eftersom sådana stora leveranser skulle göra det möjligt för dem att utnyttja en större del av sin (nu outnyttjade) produktionskapacitet, vilket i sin tur skulle ge lägre tillverkningskostnader per enhet. Om åtgärderna skulle upphävas är det, med tanke på de ekonomiska fördelarna med att utnyttja ledig produktionskapacitet i Kina (se skälen 154–158), således sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle erbjuda bestruket finpapper till subventionerade priser på unionsmarknaden och därmed sätta tryck på unionsindustrins priser och lönsamhet.

| (222) | Undersökningen har visat att unionsindustrin befinner sig i en utsatt situation (se skäl 218). |
| --- | --- |

(222)

Undersökningen har visat att unionsindustrin befinner sig i en utsatt situation (se skäl 218).

| (223) | Undersökningen bekräftade också slutsatserna från den ursprungliga undersökningen, att högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för papperstillverkarnas långsiktiga lönsamhet eftersom produktionsprocessen är kapitalintensiv. Avsaknaden av subventionerad import under skadeundersökningsperioden gjorde att unionsindustrin kunde höja priserna på bestruket finpapper till över en kostnadstäckande nivå, finansiera omstruktureringar och öka kapacitetsutnyttjandet. Om den subventionerade importen skulle återkomma och därmed utöva pristryck skulle denna positiva utveckling vändas i sin motsats, eftersom unionsindustrin då skulle berövas det kassaflöde den behöver för att finansiera omstruktureringar och därmed kunna anpassa sig till den sjunkande globala efterfrågan på bestruket finpapper. De positiva effekterna av tidigare omstruktureringar skulle också undermineras och samtliga skadeindikatorer skulle försämras. |
| --- | --- |

(223)

Undersökningen bekräftade också slutsatserna från den ursprungliga undersökningen, att högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för papperstillverkarnas långsiktiga lönsamhet eftersom produktionsprocessen är kapitalintensiv. Avsaknaden av subventionerad import under skadeundersökningsperioden gjorde att unionsindustrin kunde höja priserna på bestruket finpapper till över en kostnadstäckande nivå, finansiera omstruktureringar och öka kapacitetsutnyttjandet. Om den subventionerade importen skulle återkomma och därmed utöva pristryck skulle denna positiva utveckling vändas i sin motsats, eftersom unionsindustrin då skulle berövas det kassaflöde den behöver för att finansiera omstruktureringar och därmed kunna anpassa sig till den sjunkande globala efterfrågan på bestruket finpapper. De positiva effekterna av tidigare omstruktureringar skulle också undermineras och samtliga skadeindikatorer skulle försämras.

| (224) | Därför drar kommissionen slutsatsen att ett upphävande av utjämningsåtgärderna för bestruket finpapper från Kina med all sannolikhet skulle resultera i att skadan återkom. |
| --- | --- |

(224)

Därför drar kommissionen slutsatsen att ett upphävande av utjämningsåtgärderna för bestruket finpapper från Kina med all sannolikhet skulle resultera i att skadan återkom.

5.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (225) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(225)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

5.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (226) | Undersökningen visade att de befintliga åtgärderna hade gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig efter tidigare subventionering, hålla priserna på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå och förbättra sina finansiella resultat. Dessa positiva trender hade i sin tur medfört att unionsindustrin kunde klara de utmaningar som den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper innebar genom att genomföra långsiktiga omstruktureringsplaner, som bland annat inbegrep att stänga en del pappersfabriker och ställa om andra till produktion av andra typer av papper. |
| --- | --- |

(226)

Undersökningen visade att de befintliga åtgärderna hade gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig efter tidigare subventionering, hålla priserna på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå och förbättra sina finansiella resultat. Dessa positiva trender hade i sin tur medfört att unionsindustrin kunde klara de utmaningar som den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper innebar genom att genomföra långsiktiga omstruktureringsplaner, som bland annat inbegrep att stänga en del pappersfabriker och ställa om andra till produktion av andra typer av papper.

| (227) | Utan pristrycket från subventionerad import från Kina kommer unionsindustrin att kunna hålla priserna på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå, generera de intäkter som krävs för att finansiera omstruktureringarna och anpassa sig till de utmaningar som den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper medför. |
| --- | --- |

(227)

Utan pristrycket från subventionerad import från Kina kommer unionsindustrin att kunna hålla priserna på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå, generera de intäkter som krävs för att finansiera omstruktureringarna och anpassa sig till de utmaningar som den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper medför.

| (228) | På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att en fortsatt tillämpning av de gällande utjämningsåtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(228)

På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att en fortsatt tillämpning av de gällande utjämningsåtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse.

5.2   Icke-närstående importörers/handlares intresse

Icke-närstående importörers/handlares intresse

| (229) | Det har inte förekommit något samarbete med importörer/handlare. På grundval av det faktum att det nästan inte förekom någon import av bestruket finpapper från Kina under skadeundersökningsperioden drog kommissionen slutsatsen att import av den berörda produkten inte svarade för en betydande del av importörernas/handlarnas verksamhet, och att det inte fanns någonting som tydde på att de skulle drabbas oproportionerligt hårt om åtgärderna bibehölls. |
| --- | --- |

(229)

Det har inte förekommit något samarbete med importörer/handlare. På grundval av det faktum att det nästan inte förekom någon import av bestruket finpapper från Kina under skadeundersökningsperioden drog kommissionen slutsatsen att import av den berörda produkten inte svarade för en betydande del av importörernas/handlarnas verksamhet, och att det inte fanns någonting som tydde på att de skulle drabbas oproportionerligt hårt om åtgärderna bibehölls.

5.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (230) | Det har inte förekommit något samarbete med enskilda användare. Kommissionen mottog en skriftlig inlaga från en intresseorganisation för tryckeribranschen (Intergraf), vilken stöddes av tre andra organisationer (BPIF, Gratkom och Bundesverband Druck und Medien). |
| --- | --- |

(230)

Det har inte förekommit något samarbete med enskilda användare. Kommissionen mottog en skriftlig inlaga från en intresseorganisation för tryckeribranschen (Intergraf), vilken stöddes av tre andra organisationer (BPIF, Gratkom och Bundesverband Druck und Medien).

| (231) | I inlagan förklarades att unionens grafiska industri led skada av att pappersmedier ersattes av digitala medier, liksom av massiv import av trycksaker, särskilt från Kina. Det som implicerades var att antidumpningsåtgärderna underminerade konkurrenskraften för unionens grafiska industri, eftersom denna var beroende av tullfri tillgång till papper. Den enda bevisning som lämnades som stöd för påståendet om massiv import var en uppskattning av den totala importen av trycksaker med ursprung i Kina, vilken inbegrep en stor mängd trycksaker som inte trycks på bestruket finpapper. På grundval av tillgänglig information kunde kommissionen inte bedöma vilken del av de produkter som importeras från Kina som trycks på bestruket finpapper och vilken del som trycks på annat papper. |
| --- | --- |

(231)

I inlagan förklarades att unionens grafiska industri led skada av att pappersmedier ersattes av digitala medier, liksom av massiv import av trycksaker, särskilt från Kina. Det som implicerades var att antidumpningsåtgärderna underminerade konkurrenskraften för unionens grafiska industri, eftersom denna var beroende av tullfri tillgång till papper. Den enda bevisning som lämnades som stöd för påståendet om massiv import var en uppskattning av den totala importen av trycksaker med ursprung i Kina, vilken inbegrep en stor mängd trycksaker som inte trycks på bestruket finpapper. På grundval av tillgänglig information kunde kommissionen inte bedöma vilken del av de produkter som importeras från Kina som trycks på bestruket finpapper och vilken del som trycks på annat papper.

| (232) | Den ursprungliga undersökningen visade att de flesta produkter som trycks på bestruket finpapper är ”tidskänsliga” produkter, såsom vecko- och månadstidningar, broschyrer, direktutskick och reklaminstick, vilka inte så ofta importeras från Kina på grund av tidsåtgången för transporten. Den information som den sökande lämnade under denna översyn bekräftade att slutsatserna från den ursprungliga undersökningen fortfarande var giltiga. |
| --- | --- |

(232)

Den ursprungliga undersökningen visade att de flesta produkter som trycks på bestruket finpapper är ”tidskänsliga” produkter, såsom vecko- och månadstidningar, broschyrer, direktutskick och reklaminstick, vilka inte så ofta importeras från Kina på grund av tidsåtgången för transporten. Den information som den sökande lämnade under denna översyn bekräftade att slutsatserna från den ursprungliga undersökningen fortfarande var giltiga.

| (233) | Således drog kommissionen slutsatsen att det visserligen är sannolikt att en del grafiskt material trycks på bestruket finpapper utanför unionen till följd av antidumpnings- och utjämningstullar, men att detta har en begränsad inverkan på den ekonomiska situationen inom unionens grafiska industri. |
| --- | --- |

(233)

Således drog kommissionen slutsatsen att det visserligen är sannolikt att en del grafiskt material trycks på bestruket finpapper utanför unionen till följd av antidumpnings- och utjämningstullar, men att detta har en begränsad inverkan på den ekonomiska situationen inom unionens grafiska industri.

5.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (234) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att utvidga de gällande utjämningsåtgärderna i fråga om import från Kina. |
| --- | --- |

(234)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att utvidga de gällande utjämningsåtgärderna i fråga om import från Kina.

6.   SLUTSATS OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

SLUTSATS OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (235) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste uppgifter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande utjämningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist på elva dagar inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Endast den sökande lämnade synpunkter som gav stöd för kommissionens slutsatser och förslag om att fortsatt tillämpa de gällande utjämningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(235)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste uppgifter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande utjämningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist på elva dagar inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Endast den sökande lämnade synpunkter som gav stöd för kommissionens slutsatser och förslag om att fortsatt tillämpa de gällande utjämningsåtgärderna.

| (236) | Av ovanstående följer att de utjämningsåtgärder för import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina, som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 452/2011, bör bibehållas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(236)

Av ovanstående följer att de utjämningsåtgärder för import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina, som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 452/2011, bör bibehållas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (237) | Denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (51). |
| --- | --- |

(237)

Denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (51).

51

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig utjämningsavgift införs härmed på bestruket finpapper, som är papper eller papp bestruket på ena sidan eller båda sidorna (utom kraftpapper eller kraftpapp), i ark eller rullar, med en vikt av 70 g/m2 eller mer men högst 400 g/m2 och ljushet på mer än 84 (uppmätt enligt ISO 2470-1), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 och ex 4810 99 80 (Taric-nummer 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 och 4810998020) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

Den slutgiltiga utjämningstullen rör inte rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset. Rullar lämpliga för användning vid rulloffset definieras som rullar som när de provas enligt provningsstandarden ISO 3783:2006 om bestämning av motståndskraft mot plockning – hastighetsmetoden med IGT-provningsanordning (elektrisk modell), ger ett resultat på mindre än 30 N/m uppmätt i papprets tvärriktning och ett resultat på mindre än 50 N/m uppmätt i maskinens riktning. Den slutgiltiga utjämningstullen rör inte heller flerskiktspapper och flerskiktskartong.

2.   Följande tullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tullsats | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsuprovinsen, Folkrepubliken Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsuprovinsen, Folkrepubliken Kina; | 12 % | B001 |
| Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandongprovinsen, Folkrepubliken Kina; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandongprovinsen, Folkrepubliken Kina | 4 % | B013 |
| Alla andra företag | 12 % | B999 |

Företag

Tullsats

Taric-tilläggsnummer

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsuprovinsen, Folkrepubliken Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsuprovinsen, Folkrepubliken Kina;

12 %

B001

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandongprovinsen, Folkrepubliken Kina; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandongprovinsen, Folkrepubliken Kina

4 %

B013

Alla andra företag

12 %

B999

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 juli 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 452/2011 av den 6 maj 2011 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 128, 14.5.2011, s. 18).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 av den 6 maj 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 128, 14.5.2011, s. 1).

3

(4)  Målen T-443/11 och T-444/11.

4

(5)  
  EUT C 280, 25.8.2015, s. 8.

5

(6)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 172, 13.5.2016, s. 19).

6

(7)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 172, 13.5.2016, s. 9).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51).

8

(9)  Sinar Mas-gruppen, bestående av Gold East Paper Co., Ltd, Gold Huasheng Paper co., Ltd och Hainan Jinhai Pulp and Paper Co., Ltd.

9

(10)  WT/DS437/AB/R, United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China, överprövningsorganets rapport från den 18 december 2014, punkterna 4.178–4.179. Överprövningsorganet hänvisade i denna rapport till överprövningsorganets rapporter WT/DS295/AB/R, Mexiko – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice från den 29 november 2005, punkt 293 och WT/DS436/AB/R, United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India från den 8 december 2014, punkterna 4.416–4.421.

10

United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China

WT/DS295/AB/R, Mexiko – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice

United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India

(11)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1239/2013 av den 2 december 2013 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina (EUT L 325, 5.12.2013, s. 66).

11

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/366 av den 1 mars 2017 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina till följd av en översyn när åtgärderna upphör att gälla enligt artikel 18.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 19.3 i förordning (EU) 2016/1037 (EUT L 56, 3.3.2017, s. 1).

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014 av den 16 december 2014 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 367, 23.12.2014, s. 22).

13

(14)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 471/2014 av den 13 maj 2014 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 142, 14.5.2014, s. 23).

14

(15)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 215/2013 av den 11 mars 2013 om införande av en utjämningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 73, 15.3.2013, s. 16).

15

(16)  APP-gruppen: Sinar Mas Paper (China) Investment Co., Ltd, Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Gold Huasheng Paper (SuZhou Industrial Park) Co., Ltd, Ningbo Zhonghua Paper Industry Co., Ltd, Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd.

16

(17)  Chenming-gruppen: Shandong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang Chenming Art Paper Co. Ltd.

17

(18)  Kinas tolfte femårsplan (2011–2015) som antogs den 14 mars 2011.

18

(19)  Statsrådets beslut nr 40 om utfärdande och genomförande av tillfälliga bestämmelser om främjande av industriell strukturanpassning.

19

(20)  Se skälen 82–89 i genomförandeförordning (EU) nr 452/2011.

20

(21)  WT/DS379/AB/R (US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), överprövningsorganets rapport från den 11 mars 2011, DS 379, punkt 318. Se även WT/DS436/AB/R (US – Carbon Steel (India)), överprövningsorganets rapport från den 8 december 2014, punkterna 4.9–4.10 och 4.17–4.20 och WT/DS437/AB/R (United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China), överprövningsorganets rapport från den 18 december 2014, punkt 4.92.

21

US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China

US – Carbon Steel (India)

United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China

(22)  Se översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skäl 106.

22

(23)  Se översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skälen 112–136.

23

(24)  http://english.eximbank.gov.cn/tm/en-TCN/index_617.html, besökt den 31 maj 2017.

24

(25)  Se till exempel översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skälen 458 och 459.

25

(26)  Se översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skälen 87 och 245–260 samt produkter av ändlösa glasfiberfilament, skälen 67–76 och 140–143.

26

(27)  Se produkter av ändlösa glasfiberfilament, skäl 158 och följande skäl, solfångarglas, skälen 143 och följande och den ursprungliga undersökningen om solpaneler, skäl 321.

27

(28)  Chenming-gruppens årsredovisning för 2015, sidan 14.

28

(29)  Se solfångarglas, skälen 153–160 och stålprodukter belagda med organiskt material, skälen 284–289.

29

(30)  Den ursprungliga undersökningen om solpaneler, skälen 336–342, stålprodukter belagda med organiskt material, skälen 293–298.

30

(31)  Översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skälen 384–392, stålprodukter belagda med organiskt material, skälen 247–252.

31

(32)  Se stålprodukter belagda med organiskt material, skälen 349–389 och översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skälen 460–488.

32

(33)  Se produkter av ändlösa glasfiberfilament, skälen 188–205, översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skälen 417–444, solfångarglas, skälen 172–195 och stålprodukter belagda med organiskt material, skälen 107–126 och 432–437.

33

(34)  Källor: http://uk.reuters.com/article/2011/05/26/china-cic-sinosure-idUKL3E7GQ10720110526 och http://en.wikipedia.org/wiki/China_Export_%26_Credit_Insurance_Corporation, båda besökta den 31 maj 2017.

34

(35)  http://www.sinosure.com.cn/sinosure/english/Top%20Management.htm, besökt den 31 maj 2017.

35

(36)  http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en, besökt den 31 maj 2017.

36

(37)  Översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skäl 284.

37

(38)  http://www.gov.cn/ldhd/2009-05/27/content_1326023.htm, besökt den 31 maj 2017.

38

(39)  Se översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skäl 284 och den ursprungliga undersökningen om solpaneler, skälen 225–235.

39

(40)  Se översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skälen 276–305.

40

(41)  Översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skäl 289.

41

(42)  Översynen om solpaneler vid giltighetstidens utgång, skäl 291.

42

(43)  Enligt uppgifter från RISI (http://www.risiinfo.com) som den sökande tillhandahöll.

43

(44)  Enligt begäran om översyn.

44

(45)  Enligt uppgifter från RISI.

45

(46)  Enligt begäran om översyn.

46

(47)  Enligt uppgifter från RISI.

47

(48)  Enligt uppgifter från RISI som den sökande tillhandahöll.

48

(49)  Intresseorganisationen för europeiska tillverkare av grafiskt papper (Euro-Graph) bildades 2012 genom en sammanslagning av organisationen för europeiska tryckpappersproducenter Cepiprint och de europeiska finpapperstillverkarnas intresseorganisation Cepifine. Alla tillverkare av bestruket finpapper i unionen är medlemmar.

49

(50)  Skäl 158 i genomförandeförordning (EU) nr 451/2011.

50

(51)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

51

---

| 4.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 171/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 171/168

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1188

av den 3 juli 2017

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

den ursprungliga undersökningen

2

Kina

det berörda landet

| (2) | Rådet har även, till följd av en antisubventionsundersökning, genom genomförandeförordning (EU) nr 452/2011 (3) infört en slutgiltig utjämningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har även, till följd av en antisubventionsundersökning, genom genomförandeförordning (EU) nr 452/2011 (3) infört en slutgiltig utjämningstull på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina.

3

| (3) | Antidumpningsåtgärderna infördes i form av en värdetull med en tullsats på mellan 8 % och 35,1 % på import från individuellt namngivna exportörer, med en övrig tullsats på 27,1 %. |
| --- | --- |

(3)

Antidumpningsåtgärderna infördes i form av en värdetull med en tullsats på mellan 8 % och 35,1 % på import från individuellt namngivna exportörer, med en övrig tullsats på 27,1 %.

| (4) | Den 8 augusti 2011 lämnade de kinesiska tillverkarna Gold East Paper Co. Ltd och Gold Huasheng Paper Co. Ltd (nedan kallad APP-gruppen) in en ansökan om upphävande av både genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 och (EU) nr 452/2011 i de delar som rör sökandena (4). I domar av den 11 september 2014 ogillade tribunalens tredje avdelning företagens talan i båda målen. |
| --- | --- |

(4)

Den 8 augusti 2011 lämnade de kinesiska tillverkarna Gold East Paper Co. Ltd och Gold Huasheng Paper Co. Ltd (nedan kallad APP-gruppen) in en ansökan om upphävande av både genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 och (EU) nr 452/2011 i de delar som rör sökandena (4). I domar av den 11 september 2014 ogillade tribunalens tredje avdelning företagens talan i båda målen.

APP-gruppen

4

1.2   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

| (5) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina snart skulle komma att löpa ut (5) mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina snart skulle komma att löpa ut (5) mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

5

| (6) | Begäran ingavs av fem unionstillverkare (Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group och Sappi Europe SA), nedan gemensamt kallade sökande, som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av bestruket finpapper. |
| --- | --- |

(6)

Begäran ingavs av fem unionstillverkare (Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group och Sappi Europe SA), nedan gemensamt kallade sökande, som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av bestruket finpapper.

sökande

| (7) | Begäran grundades på påståendet att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(7)

Begäran grundades på påståendet att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (8) | Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång offentliggjorde kommissionen den 13 maj 2016 i Europeiska unionens officiella tidning (6) (nedan kallad tillkännagivandet om inledande) att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång offentliggjorde kommissionen den 13 maj 2016 i Europeiska unionens officiella tidning (6) (nedan kallad tillkännagivandet om inledande) att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

Europeiska unionens officiella tidning

6

tillkännagivandet om inledande

Parallell undersökning

Parallell undersökning

| (9) | Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning den 13 maj 2016 (7) offentliggjorde kommissionen även inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 (8) av gällande slutgiltiga utjämningstullar när det gäller import till unionen av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(9)

Genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning den 13 maj 2016 (7) offentliggjorde kommissionen även inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 (8) av gällande slutgiltiga utjämningstullar när det gäller import till unionen av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina.

Europeiska unionens officiella tidning

7

8

1.4   Undersökningen

Undersökningen

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (10) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

Berörda parter

Berörda parter

| (11) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och de användare i unionen som är berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och de användare i unionen som är berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta.

| (12) | Kommissionen meddelade även att den planerade att använda Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna) som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Samma land användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Därför informerade kommissionen myndigheter och tillverkare i Förenta staterna om inledandet och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen meddelade även att den planerade att använda Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna) som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Samma land användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. Därför informerade kommissionen myndigheter och tillverkare i Förenta staterna om inledandet och uppmanade dem att delta.

Förenta staterna

jämförbart land

| (13) | Dessutom informerade kommissionen myndigheterna i Brasilien, Indien, Indonesien, Japan, Sydkorea, Norge och Schweiz om inledandet av undersökningen, och begärde uppgifter om tillverkningen och försäljningen av visst bestruket finpapper i dessa länder. Därefter sände den skrivelser till alla kända tillverkare av bestruket finpapper i dessa länder, i vilka den bad dessa att samarbeta i översynen. Ett frågeformulär för jämförbart land var bifogat till dessa skrivelser. |
| --- | --- |

(13)

Dessutom informerade kommissionen myndigheterna i Brasilien, Indien, Indonesien, Japan, Sydkorea, Norge och Schweiz om inledandet av undersökningen, och begärde uppgifter om tillverkningen och försäljningen av visst bestruket finpapper i dessa länder. Därefter sände den skrivelser till alla kända tillverkare av bestruket finpapper i dessa länder, i vilka den bad dessa att samarbeta i översynen. Ett frågeformulär för jämförbart land var bifogat till dessa skrivelser.

| (14) | De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Samtliga berörda parter blev på begäran hörda av kommissionen. |
| --- | --- |

(14)

De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Samtliga berörda parter blev på begäran hörda av kommissionen.

Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

a)   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (15) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (16) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval uppmanade kommissionen alla 36 kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(16)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval uppmanade kommissionen alla 36 kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (17) | En exporterande kinesisk tillverkare lämnade den information till grund för stickprovsförfarandet som efterfrågades i bilaga I till tillkännagivandet om inledande (9). Vid en utfrågning den 8 juni 2016 informerade dock samma grupp av exporterande tillverkare kommissionen om att man inte hade för avsikt att besvara frågeformuläret. Detta förklarades genom att det inte hade exporterats något till unionsmarknaden under översynsperioden och att koncernen hade en komplex struktur. Alla kända berörda exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna underrättades om följderna av bristande samarbete, och att kommissionen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, får träffa sina avgöranden på grundval av bästa tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(17)

En exporterande kinesisk tillverkare lämnade den information till grund för stickprovsförfarandet som efterfrågades i bilaga I till tillkännagivandet om inledande (9). Vid en utfrågning den 8 juni 2016 informerade dock samma grupp av exporterande tillverkare kommissionen om att man inte hade för avsikt att besvara frågeformuläret. Detta förklarades genom att det inte hade exporterats något till unionsmarknaden under översynsperioden och att koncernen hade en komplex struktur. Alla kända berörda exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna underrättades om följderna av bristande samarbete, och att kommissionen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, får träffa sina avgöranden på grundval av bästa tillgängliga uppgifter.

9

b)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (18) | I tillkännagivandet om inledandet angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa försäljnings- och produktionsvolymen, och tog även hänsyn till den geografiska spridningen. Det preliminära urvalet bestod av tre grupper av unionstillverkare. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. En av de unionstillverkare som ingick i det preliminära urvalet informerade kommissionen om att den inte skulle ha möjlighet att svara på frågeformuläret. Kommissionen mottog också ett klargörande om att två andra parter i urvalet var grupper som bestod av flera tillverkare. Följaktligen modifierade kommissionen urvalet genom att ersätta den icke-samarbetsvilliga tillverkaren med den näst största tillverkaren sett till försäljningsvolym och tillverkning, samt välja de största tillverkarna i de andra två grupperna med preliminärt utvalda tillverkare. Eftersom kommissionen inte erhöll några kommentarer om det modifierade urvalet under tidsfristen fastställde den urvalet med dessa modifieringar. Det slutliga urvalet svarade för över 30 % av unionsindustrins totala tillverkning under översynsperioden, och ansågs därför vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(18)

I tillkännagivandet om inledandet angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa försäljnings- och produktionsvolymen, och tog även hänsyn till den geografiska spridningen. Det preliminära urvalet bestod av tre grupper av unionstillverkare. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. En av de unionstillverkare som ingick i det preliminära urvalet informerade kommissionen om att den inte skulle ha möjlighet att svara på frågeformuläret. Kommissionen mottog också ett klargörande om att två andra parter i urvalet var grupper som bestod av flera tillverkare. Följaktligen modifierade kommissionen urvalet genom att ersätta den icke-samarbetsvilliga tillverkaren med den näst största tillverkaren sett till försäljningsvolym och tillverkning, samt välja de största tillverkarna i de andra två grupperna med preliminärt utvalda tillverkare. Eftersom kommissionen inte erhöll några kommentarer om det modifierade urvalet under tidsfristen fastställde den urvalet med dessa modifieringar. Det slutliga urvalet svarade för över 30 % av unionsindustrins totala tillverkning under översynsperioden, och ansågs därför vara representativt för unionsindustrin.

c)   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (19) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(19)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (20) | Kommissionen kontaktade fem potentiella importörer, men ingen av dem svarade på stickprovsformuläret. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen kontaktade fem potentiella importörer, men ingen av dem svarade på stickprovsformuläret.

Jämförelseland

Jämförelseland

| (21) | I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Förenta staterna som möjligt jämförbart land och uppmanade parterna att lämna synpunkter. I den ursprungliga undersökningen användes Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land. |
| --- | --- |

(21)

I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Förenta staterna som möjligt jämförbart land och uppmanade parterna att lämna synpunkter. I den ursprungliga undersökningen användes Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land.

| (22) | Kommissionen bad tillverkare av den likadana produkten i Förenta staterna, Brasilien, Indien, Indonesien, Japan, Norge, Sydkorea och Schweiz att lämna information. En tillverkare i Förenta staterna samarbetade i undersökningen genom att besvara frågeformuläret. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bad tillverkare av den likadana produkten i Förenta staterna, Brasilien, Indien, Indonesien, Japan, Norge, Sydkorea och Schweiz att lämna information. En tillverkare i Förenta staterna samarbetade i undersökningen genom att besvara frågeformuläret.

| (23) | Det framgick av undersökningen att det råder konkurrens på den amerikanska marknaden för bestruket finpapper: ungefär 50 % av behovet på denna marknad tillgodoses genom lokal tillverkning och resten genom import från tredjeländer. Antidumpningstullar har införts mot Kina och Indonesien, men andra tillverkande länder kan fritt exportera till Förenta staterna. |
| --- | --- |

(23)

Det framgick av undersökningen att det råder konkurrens på den amerikanska marknaden för bestruket finpapper: ungefär 50 % av behovet på denna marknad tillgodoses genom lokal tillverkning och resten genom import från tredjeländer. Antidumpningstullar har införts mot Kina och Indonesien, men andra tillverkande länder kan fritt exportera till Förenta staterna.

| (24) | Följaktligen drogs precis som i den ursprungliga undersökningen slutsatsen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Följaktligen drogs precis som i den ursprungliga undersökningen slutsatsen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

Frågeformulär

Frågeformulär

| (25) | Kommissionen skickade inget frågeformulär till den icke-samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som nämns i skäl 17, eftersom denna redan hade meddelat att den inte avsåg att svara. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen skickade inget frågeformulär till den icke-samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som nämns i skäl 17, eftersom denna redan hade meddelat att den inte avsåg att svara.

| (26) | Kommissionen skickade frågeformulär till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet samt till alla kända tillverkare i jämförbara länder. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen skickade frågeformulär till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet samt till alla kända tillverkare i jämförbara länder.

| (27) | Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkarna som ingick i urvalet och från en tillverkare i ett jämförbart land (Förenta staterna). |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkarna som ingick i urvalet och från en tillverkare i ett jämförbart land (Förenta staterna).

Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (28) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga inom ramen för en översyn vid giltighetstidens utgång för fastställandet av huruvida dumpning förelåg, skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes vid följande företag:






  a) | Unionstillverkare






  — | Burgo Group SpA, Altavilla Vicentina, Italien |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga inom ramen för en översyn vid giltighetstidens utgång för fastställandet av huruvida dumpning förelåg, skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes vid följande företag:

a)

Unionstillverkare

—

Burgo Group SpA, Altavilla Vicentina, Italien

| — | Condat (Lecta Group), Barcelona, Spanien |
| --- | --- |

—

Condat (Lecta Group), Barcelona, Spanien

| — | Sappi Europe SA, Bryssel, Belgien för Sappi Austria Produktions GmbH&Co KG, Gratkorn, Österrike |
| --- | --- |

—

Sappi Europe SA, Bryssel, Belgien för Sappi Austria Produktions GmbH&Co KG, Gratkorn, Österrike

| b) | Tillverkare i det jämförbara landet






  — | S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

b)

Tillverkare i det jämförbara landet

—

S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, Förenta staterna

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (29) | Den berörda produkten är visst bestruket finpapper, det vill säga papper eller papp som är bestruket på ena eller båda sidorna (utom kraftpapper eller kraftpapp), i ark eller rullar, med en vikt av 70 g/m2 eller mer men högst 400 g/m2 och en ljushet på mer än 84 (uppmätt enligt ISO 2470-1), med ursprung i Kina (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 och ex 4810 99 80 (Taric-nummer 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 och 4810998020). |
| --- | --- |

(29)

Den berörda produkten är visst bestruket finpapper, det vill säga papper eller papp som är bestruket på ena eller båda sidorna (utom kraftpapper eller kraftpapp), i ark eller rullar, med en vikt av 70 g/m2 eller mer men högst 400 g/m2 och en ljushet på mer än 84 (uppmätt enligt ISO 2470-1), med ursprung i Kina (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 och ex 4810 99 80 (Taric-nummer 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 och 4810998020).

2

2

den undersökta produkten

| (30) | Den berörda produkten omfattar inte






  — | Rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset. Rullar lämpliga för användning vid rulloffset definieras som rullar som när de provas enligt provningsstandarden ISO 3783:2006 om bestämning av motståndskraft mot plockning – hastighetsmetoden med IGT-provningsanordning (elektrisk modell), ger ett resultat på mindre än 30 N/m uppmätt i papprets tvärriktning och ett resultat på mindre än 50 N/m uppmätt i maskinens riktning. |
| --- | --- | --- |

(30)

Den berörda produkten omfattar inte

—

Rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset. Rullar lämpliga för användning vid rulloffset definieras som rullar som när de provas enligt provningsstandarden ISO 3783:2006 om bestämning av motståndskraft mot plockning – hastighetsmetoden med IGT-provningsanordning (elektrisk modell), ger ett resultat på mindre än 30 N/m uppmätt i papprets tvärriktning och ett resultat på mindre än 50 N/m uppmätt i maskinens riktning.

| — | Flerskiktspapper och flerskiktskartong. |
| --- | --- |

—

Flerskiktspapper och flerskiktskartong.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (31) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(31)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Produkten tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden i Kina. |
| --- | --- |

—

Produkten tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden i Kina.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs av den utvalda tillverkaren i Förenta staterna, som betraktades som jämförbart land. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs av den utvalda tillverkaren i Förenta staterna, som betraktades som jämförbart land.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (32) | Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

3.1   Inledning

Inledning

| (33) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.

| (34) | Som anges i skäl 17 och 25 var ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetsvillig i denna undersökning. Kommissionen använde sig därför av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Som anges i skäl 17 och 25 var ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetsvillig i denna undersökning. Kommissionen använde sig därför av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

| (35) | De kinesiska myndigheterna och den kända kinesiska exporterande tillverkaren underrättades om att artikel 18.1 i grundförordningen skulle tillämpas och gavs tillfälle att inkomma med synpunkter. Den kinesiska exporterande tillverkaren svarade att den hade för avsikt att delvis samarbeta i undersökningen genom att lämna in kommentarer om skada och orsakssamband. |
| --- | --- |

(35)

De kinesiska myndigheterna och den kända kinesiska exporterande tillverkaren underrättades om att artikel 18.1 i grundförordningen skulle tillämpas och gavs tillfälle att inkomma med synpunkter. Den kinesiska exporterande tillverkaren svarade att den hade för avsikt att delvis samarbeta i undersökningen genom att lämna in kommentarer om skada och orsakssamband.

| (36) | På denna grundval och enligt artikel 18.1 i grundförordningen baserades slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning enligt nedan på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, inlagor från berörda parter och tillgänglig statistik. |
| --- | --- |

(36)

På denna grundval och enligt artikel 18.1 i grundförordningen baserades slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning enligt nedan på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, inlagor från berörda parter och tillgänglig statistik.

3.2   Dumpning av import under översynsperioden

Dumpning av import under översynsperioden

| (37) | De statistiska uppgifterna visar att endast försumbara volymer av bestruket finpapper (mindre än 400 ton) importerades till unionen från Kina under översynsperioden. Kommissionen drog slutsatsen att dessa mängder inte var representativa, eftersom de motsvarade mindre än 1 % av den totala importen av den berörda produkten till unionen. |
| --- | --- |

(37)

De statistiska uppgifterna visar att endast försumbara volymer av bestruket finpapper (mindre än 400 ton) importerades till unionen från Kina under översynsperioden. Kommissionen drog slutsatsen att dessa mängder inte var representativa, eftersom de motsvarade mindre än 1 % av den totala importen av den berörda produkten till unionen.

| (38) | Därför kunde ingen meningsfull analys av dumpning göras på grundval av den kinesiska importen till unionen under översynsperioden. Översynen inriktades därför på sannolikheten för återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(38)

Därför kunde ingen meningsfull analys av dumpning göras på grundval av den kinesiska importen till unionen under översynsperioden. Översynen inriktades därför på sannolikheten för återkommande dumpning.

3.3   Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning

Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning

| (39) | Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande faktorer analyserades: kinesiska exportpriser till andra destinationer, tillverkningskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller import från Kina. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande faktorer analyserades: kinesiska exportpriser till andra destinationer, tillverkningskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft när det gäller import från Kina.

3.3.1   Export till tredje länder

Export till tredje länder

| (40) | Eftersom importvolymen av bestruket finpapper från Kina till unionen inte var representativ (se skäl 37) drog kommissionen slutsatsen att uppgifter om försäljningen av bestruket finpapper från Kina till tredjeländer skulle användas för att fastställa sannolika priser för export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Beräkningen av dumpningen genomfördes på grundval av försäljningspriserna till kunder i tredjeländer, utifrån fakturor som den sökande tillhandahöll, såsom förklaras i skäl 45. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom importvolymen av bestruket finpapper från Kina till unionen inte var representativ (se skäl 37) drog kommissionen slutsatsen att uppgifter om försäljningen av bestruket finpapper från Kina till tredjeländer skulle användas för att fastställa sannolika priser för export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Beräkningen av dumpningen genomfördes på grundval av försäljningspriserna till kunder i tredjeländer, utifrån fakturor som den sökande tillhandahöll, såsom förklaras i skäl 45.

a)   Normalvärde

| (41) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller ett konstruerat normalvärde i ett tredjeland med marknadsekonomi. I detta syfte användes Förenta staterna som jämförbart land, såsom förklaras i skälen 21 till 24. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller ett konstruerat normalvärde i ett tredjeland med marknadsekonomi. I detta syfte användes Förenta staterna som jämförbart land, såsom förklaras i skälen 21 till 24.

| (42) | APP-gruppen begärde att kommissionen efter den 11 december 2016 i stället för att använda Förenta staterna som jämförbart land skulle använda metoden för länder som är marknadsekonomier och beräkna normalvärdet på basis av priserna på Kinas hemmamarknad. |
| --- | --- |

(42)

APP-gruppen begärde att kommissionen efter den 11 december 2016 i stället för att använda Förenta staterna som jämförbart land skulle använda metoden för länder som är marknadsekonomier och beräkna normalvärdet på basis av priserna på Kinas hemmamarknad.

| (43) | Kommissionen noterar i detta avseende att den inte har något utrymme för skönsmässig bedömning i fråga om huruvida den ska eller inte ska tillämpa de bestämmelser som anges i grundförordningen. Denna begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen noterar i detta avseende att den inte har något utrymme för skönsmässig bedömning i fråga om huruvida den ska eller inte ska tillämpa de bestämmelser som anges i grundförordningen. Denna begäran avvisades därför.

b)   Exportpris

| (44) | Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (45) | Exportpriset fastställdes på basis av information från olika källor. Det lämpligaste befanns vara att fastställa sannolika exportpriser till unionen i avsaknad av åtgärder som vägda genomsnitt av priserna i fakturor från kinesiska exporterande tillverkare till tredjeländer i unionens närhet, det vill säga Egypten, Ryssland och Turkiet, vilka den sökande tillhandahöll. |
| --- | --- |

(45)

Exportpriset fastställdes på basis av information från olika källor. Det lämpligaste befanns vara att fastställa sannolika exportpriser till unionen i avsaknad av åtgärder som vägda genomsnitt av priserna i fakturor från kinesiska exporterande tillverkare till tredjeländer i unionens närhet, det vill säga Egypten, Ryssland och Turkiet, vilka den sökande tillhandahöll.

c)   Jämförelse och justeringar

| (46) | Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för bestruket finpapper, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, båda på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(46)

Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för bestruket finpapper, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, båda på nivån fritt fabrik.

| (47) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för frakt- och transportkostnader. |
| --- | --- |

(47)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för frakt- och transportkostnader.

d)   Dumpningsmarginal

| (48) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 jämförde kommissionen det vägda normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset. |
| --- | --- |

(48)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 jämförde kommissionen det vägda normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset.

| (49) | På grundval av detta fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns till 58 %. |
| --- | --- |

(49)

På grundval av detta fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns till 58 %.

3.3.2   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (50) | Med tanke på det bristande samarbetet fastställdes produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt den information som den sökande lämnade, vilken inbegrep uppgifter från en oberoende leverantör av branschinformation, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

Med tanke på det bristande samarbetet fastställdes produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt den information som den sökande lämnade, vilken inbegrep uppgifter från en oberoende leverantör av branschinformation, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (51) | Produktionskapaciteten för bestruket träfritt papper i Kina var 7 629 000 under översynsperioden (10), varav 40 % avsåg produktion av bestruket finpapper (11). Kapacitetsutnyttjandet inom den sammantagna produktionen av bestruket träfritt papper i Kina var 85 % (12) under översynsperioden, vilket resulterade i en outnyttjad kapacitet på 1 167 000 ton, det vill säga 32 % av den totala förbrukningen av bestruket finpapper i unionen. På basis av antagandet att endast 40 % av denna kapacitet skulle användas för bestruket finpapper befanns den kinesiska outnyttjade kapaciteten för den berörda produkten vara omkring 13 % av unionens totala förbrukning. |
| --- | --- |

(51)

Produktionskapaciteten för bestruket träfritt papper i Kina var 7 629 000 under översynsperioden (10), varav 40 % avsåg produktion av bestruket finpapper (11). Kapacitetsutnyttjandet inom den sammantagna produktionen av bestruket träfritt papper i Kina var 85 % (12) under översynsperioden, vilket resulterade i en outnyttjad kapacitet på 1 167 000 ton, det vill säga 32 % av den totala förbrukningen av bestruket finpapper i unionen. På basis av antagandet att endast 40 % av denna kapacitet skulle användas för bestruket finpapper befanns den kinesiska outnyttjade kapaciteten för den berörda produkten vara omkring 13 % av unionens totala förbrukning.

10

11

12

| (52) | Kommissionen fann vidare att tillverkarna enkelt kan ställa om från tillverkning av andra bestrukna träfria produkter till tillverkning av den berörda produkten (13). Om de kinesiska tillverkarna skulle övergå till bestruket finpapper skulle produktionskapaciteten öka med 3 877 000 ton, vilket är mer än 100 % av den totala förbrukningen i unionen (som fastställdes till 3 589 694 ton). |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen fann vidare att tillverkarna enkelt kan ställa om från tillverkning av andra bestrukna träfria produkter till tillverkning av den berörda produkten (13). Om de kinesiska tillverkarna skulle övergå till bestruket finpapper skulle produktionskapaciteten öka med 3 877 000 ton, vilket är mer än 100 % av den totala förbrukningen i unionen (som fastställdes till 3 589 694 ton).

13

| (53) | Trots att den outnyttjade produktionskapaciteten för bestruket träfritt papper förväntas minska något, med 4 %, väntas den kinesiska inhemska efterfrågan minska med mer än 10 % fram till 2021 (14). |
| --- | --- |

(53)

Trots att den outnyttjade produktionskapaciteten för bestruket träfritt papper förväntas minska något, med 4 %, väntas den kinesiska inhemska efterfrågan minska med mer än 10 % fram till 2021 (14).

14

| (54) | På basis av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet som de kunde använda för tillverkning av bestruket finpapper för export till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Kommissionen fann också att denna exportpotential kunde öka till följd av den förväntade minskningen av den inhemska efterfrågan i Kina. |
| --- | --- |

(54)

På basis av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet som de kunde använda för tillverkning av bestruket finpapper för export till unionen om åtgärderna skulle upphävas. Kommissionen fann också att denna exportpotential kunde öka till följd av den förväntade minskningen av den inhemska efterfrågan i Kina.

3.3.3   Unionsindustrins attraktionskraft

Unionsindustrins attraktionskraft

| (55) | Undersökningen har visat att efterfrågan på bestruket finpapper i unionen fortfarande är betydande. Trots att förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden är unionsmarknaden fortfarande den största marknaden i världen, och svarar för 25–30 % av den globala efterfrågan. |
| --- | --- |

(55)

Undersökningen har visat att efterfrågan på bestruket finpapper i unionen fortfarande är betydande. Trots att förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden är unionsmarknaden fortfarande den största marknaden i världen, och svarar för 25–30 % av den globala efterfrågan.

| (56) | På grundval av tillgängliga uppgifter var de kinesiska exportpriserna till tredjeländerna i unionens närhet i genomsnitt 7 % lägre än priserna i unionen under översynsperioden. Med tanke på att marknaden för bestruket finpapper är konkurrensutsatt och mycket priskänslig är en sådan prisskillnad betydande. |
| --- | --- |

(56)

På grundval av tillgängliga uppgifter var de kinesiska exportpriserna till tredjeländerna i unionens närhet i genomsnitt 7 % lägre än priserna i unionen under översynsperioden. Med tanke på att marknaden för bestruket finpapper är konkurrensutsatt och mycket priskänslig är en sådan prisskillnad betydande.

| (57) | Vidare förväntas den inhemska efterfrågan i Kina minska, vilket kan ge kinesiska tillverkare ett starkt incitament att söka sig till alternativa marknader som kan absorbera den kinesiska överkapaciteten. Den amerikanska marknaden, som också är en viktig marknad för bestruket finpapper, är fortsatt oattraktiv för Kina, eftersom det finns gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärder mot Kina avseende den berörda produkten i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(57)

Vidare förväntas den inhemska efterfrågan i Kina minska, vilket kan ge kinesiska tillverkare ett starkt incitament att söka sig till alternativa marknader som kan absorbera den kinesiska överkapaciteten. Den amerikanska marknaden, som också är en viktig marknad för bestruket finpapper, är fortsatt oattraktiv för Kina, eftersom det finns gällande antidumpnings- och utjämningsåtgärder mot Kina avseende den berörda produkten i Förenta staterna.

| (58) | På den punkten hävdade de kinesiska myndigheterna att den låga importvolymen från Kina visade att unionsmarknaden inte alls var attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna. De framhöll vidare att Kina enligt landets exportstatistik exporterade mer bestruket finpapper till tre andra länder (Indien, Japan och Thailand) 2015 samt till europeiska länder utanför EU, vilket skulle visa att dessa länder, där det inte finns några gällande skyddsåtgärder, var mer attraktiva. De kinesiska myndigheterna anförde också att Kina för närvarande har 14 frihandelsavtal med olika handelspartner och att ännu fler håller på att förhandlas fram. Detta skulle leda till mer export av bestruket finpapper till de berörda partnerländerna. |
| --- | --- |

(58)

På den punkten hävdade de kinesiska myndigheterna att den låga importvolymen från Kina visade att unionsmarknaden inte alls var attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna. De framhöll vidare att Kina enligt landets exportstatistik exporterade mer bestruket finpapper till tre andra länder (Indien, Japan och Thailand) 2015 samt till europeiska länder utanför EU, vilket skulle visa att dessa länder, där det inte finns några gällande skyddsåtgärder, var mer attraktiva. De kinesiska myndigheterna anförde också att Kina för närvarande har 14 frihandelsavtal med olika handelspartner och att ännu fler håller på att förhandlas fram. Detta skulle leda till mer export av bestruket finpapper till de berörda partnerländerna.

| (59) | Påståendet om frihandelsavtalens effekt gällde kinesiska produkter i allmänhet och inbegrep ingen bevisning avseende den berörda produkten. Påståendet ansågs vara för brett och kunde inte underbyggas med bevisning. I alla händelser tyder den information som kommissionen har tillgång till på motsatsen, såsom förklaras i skäl 62. |
| --- | --- |

(59)

Påståendet om frihandelsavtalens effekt gällde kinesiska produkter i allmänhet och inbegrep ingen bevisning avseende den berörda produkten. Påståendet ansågs vara för brett och kunde inte underbyggas med bevisning. I alla händelser tyder den information som kommissionen har tillgång till på motsatsen, såsom förklaras i skäl 62.

| (60) | Faktum är att den kinesiska exporten av bestruket finpapper till unionen minskade till nära noll efter det att de ursprungliga åtgärderna infördes 2010, vilket tyder på att det var dessa åtgärder som gjorde unionsmarknaden oattraktiv för kinesisk export. Om åtgärderna skulle upphävas skulle unionsmarknaden återfå sin attraktionskraft. Alltså avvisas dessa påståenden. |
| --- | --- |

(60)

Faktum är att den kinesiska exporten av bestruket finpapper till unionen minskade till nära noll efter det att de ursprungliga åtgärderna infördes 2010, vilket tyder på att det var dessa åtgärder som gjorde unionsmarknaden oattraktiv för kinesisk export. Om åtgärderna skulle upphävas skulle unionsmarknaden återfå sin attraktionskraft. Alltså avvisas dessa påståenden.

| (61) | APP-gruppen tillstod att den europeiska marknaden av tradition är en viktig marknad för bestruket finpapper, men hävdade att dess betydelse minskade till följd av att efterfrågan på denna marknad stadigt sjunker samtidigt som den har varit stabil eller ökat i andra länder under de senaste åren. Gruppen framhöll också att den minskade importen från andra länder sedan åtgärderna infördes och den höga exportvolymen för bestruket finpapper tillverkat av unionsindustrin påvisade unionsmarknadens låga attraktionskraft. |
| --- | --- |

(61)

APP-gruppen tillstod att den europeiska marknaden av tradition är en viktig marknad för bestruket finpapper, men hävdade att dess betydelse minskade till följd av att efterfrågan på denna marknad stadigt sjunker samtidigt som den har varit stabil eller ökat i andra länder under de senaste åren. Gruppen framhöll också att den minskade importen från andra länder sedan åtgärderna infördes och den höga exportvolymen för bestruket finpapper tillverkat av unionsindustrin påvisade unionsmarknadens låga attraktionskraft.

| (62) | Trots att förbrukningen av bestruket finpapper har minskat i unionen är unionsmarknaden fortfarande den största marknaden för bestruket finpapper i världen. Tillgänglig information tyder på att unionsmarknaden kommer att förbli den största marknaden för bestruket finpapper i världen under åtminstone den närmaste framtiden (15). På grundval av tillgängliga fakta väntas efterfrågan på bestruket finpapper minska i Kina, och en potentiell ökning på andra marknader skulle inte räcka till för att minska unionsmarknadens attraktionskraft, eftersom dessa är små i jämförelse med unionsmarknaden. Under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen var importvolymen och marknadsandelen för importen till unionen från andra länder än Kina visserligen större än under skadeundersökningsperioden i den aktuella undersökningen. Importen av bestruket finpapper från tredjeländer under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen bestod emellertid huvudsakligen av import från Schweiz, där en av unionstillverkarna ägde ett företag som tillverkade bestruket finpapper. Under den aktuella undersökningen har det fastställts att denna tillverkare slutade tillverka bestruket finpapper 2011, varför importen från Schweiz nästan upphörde. Således har den minskade importen från tredjeländer inget samband med någon påstådd bristande attraktionskraft hos unionsmarknaden, och påståendet avvisas. |
| --- | --- |

(62)

Trots att förbrukningen av bestruket finpapper har minskat i unionen är unionsmarknaden fortfarande den största marknaden för bestruket finpapper i världen. Tillgänglig information tyder på att unionsmarknaden kommer att förbli den största marknaden för bestruket finpapper i världen under åtminstone den närmaste framtiden (15). På grundval av tillgängliga fakta väntas efterfrågan på bestruket finpapper minska i Kina, och en potentiell ökning på andra marknader skulle inte räcka till för att minska unionsmarknadens attraktionskraft, eftersom dessa är små i jämförelse med unionsmarknaden. Under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen var importvolymen och marknadsandelen för importen till unionen från andra länder än Kina visserligen större än under skadeundersökningsperioden i den aktuella undersökningen. Importen av bestruket finpapper från tredjeländer under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen bestod emellertid huvudsakligen av import från Schweiz, där en av unionstillverkarna ägde ett företag som tillverkade bestruket finpapper. Under den aktuella undersökningen har det fastställts att denna tillverkare slutade tillverka bestruket finpapper 2011, varför importen från Schweiz nästan upphörde. Således har den minskade importen från tredjeländer inget samband med någon påstådd bristande attraktionskraft hos unionsmarknaden, och påståendet avvisas.

15

| (63) | Unionsindustrins relativt höga exportvolym underminerar inte heller slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv, eftersom de uppnådda genomsnittspriserna utanför unionen, där unionsindustrin måste konkurrera med dumpad export av bestruket finpapper från Kina, var lägre än genomsnittspriserna i unionen under större delen av skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(63)

Unionsindustrins relativt höga exportvolym underminerar inte heller slutsatsen att unionsmarknaden är attraktiv, eftersom de uppnådda genomsnittspriserna utanför unionen, där unionsindustrin måste konkurrera med dumpad export av bestruket finpapper från Kina, var lägre än genomsnittspriserna i unionen under större delen av skadeundersökningsperioden. Påståendet avvisas därför.

| (64) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att export från Kina sannolikt skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(64)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden drog kommissionen slutsatsen att export från Kina sannolikt skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.3.4   Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

| (65) | Såsom nämndes i skälen 48 och 49 ger en jämförelse mellan kinesiska exportpriser till tredjeländer i unionens närhet och priserna på det jämförbara landets marknad starkt stöd för slutsatsen att dumpningen sannolikt skulle återkomma. |
| --- | --- |

(65)

Såsom nämndes i skälen 48 och 49 ger en jämförelse mellan kinesiska exportpriser till tredjeländer i unionens närhet och priserna på det jämförbara landets marknad starkt stöd för slutsatsen att dumpningen sannolikt skulle återkomma.

| (66) | Med tanke på den betydande produktionskapaciteten i Kina, den outnyttjade kapaciteten och unionsmarknadens attraktionskraft för export drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till ökad export av bestruket finpapper från Kina till unionen till dumpade priser. |
| --- | --- |

(66)

Med tanke på den betydande produktionskapaciteten i Kina, den outnyttjade kapaciteten och unionsmarknadens attraktionskraft för export drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till ökad export av bestruket finpapper från Kina till unionen till dumpade priser.

4.   SANNOLIKHETEN FÖR ATT SKADAN SKALL ÅTERKOMMA

SANNOLIKHETEN FÖR ATT SKADAN SKALL ÅTERKOMMA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (67) | Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av 10 kända tillverkare, av vilka några är koncerner som äger flera pappersfabriker. De utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(67)

Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av 10 kända tillverkare, av vilka några är koncerner som äger flera pappersfabriker. De utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (68) | Unionens totala tillverkning under översynsperioden fastställdes till omkring 4 606 000 ton. De företag som stödde begäran om översyn svarade för mer än 70 % av den sammanlagda unionstillverkningen under översynsperioden. Såsom anges i skäl 18 svarade de unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 30 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(68)

Unionens totala tillverkning under översynsperioden fastställdes till omkring 4 606 000 ton. De företag som stödde begäran om översyn svarade för mer än 70 % av den sammanlagda unionstillverkningen under översynsperioden. Såsom anges i skäl 18 svarade de unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 30 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten.

| (69) | De makroekonomiska uppgifter som den sökande lämnade hade tillhandahållits av Euro-Graph (16) och kontrollerats i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

(69)

De makroekonomiska uppgifter som den sökande lämnade hade tillhandahållits av Euro-Graph (16) och kontrollerats i vederbörlig ordning.

16

4.2   Förbrukningen i unionen

Förbrukningen i unionen

| (70) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att summera unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden och importen från tredjeländer på grundval av databasen enligt artikel 14.6. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att summera unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden och importen från tredjeländer på grundval av databasen enligt artikel 14.6.

| (71) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen (i ton) | 3 972 818 | 3 643 010 | 3 626 277 | 3 589 694 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 91 | 90 |
| Källa: Euro-Graph och databasen enligt artikel 14.6. |

(71)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2012

2013

2014

Översynsperioden

Total förbrukning i unionen (i ton)

3 972 818

3 643 010

3 626 277

3 589 694

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

91

91

90

90

Källa: Euro-Graph och databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (72) | Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med 10 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 8 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt. Unionens uppskattade förbrukning under översynsperioden var 21 % lägre än under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen (4 572 057 ton). Den minskade förbrukningen återspeglar en lägre efterfrågan på grafiskt papper i allmänhet, vilken huvudsakligen är en följd av de digitala mediernas snabba tillväxt som ersättare för traditionella tryckta medier. |
| --- | --- |

(72)

Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med 10 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 8 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt. Unionens uppskattade förbrukning under översynsperioden var 21 % lägre än under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen (4 572 057 ton). Den minskade förbrukningen återspeglar en lägre efterfrågan på grafiskt papper i allmänhet, vilken huvudsakligen är en följd av de digitala mediernas snabba tillväxt som ersättare för traditionella tryckta medier.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (73) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från det berörda landet (i ton) | 701 | 905 | 452 | 389 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 129 | 64 | 55 |
| Marknadsandel (%) | 0,02 | 0,02 | 0,01 | 0,01 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 141 | 71 | 61 |
| Källa: Databasen enligt artikel 14.6. |

(73)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

2012

2013

2014

Översynsperioden

Importvolym från det berörda landet (i ton)

701

905

452

389

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

129

129

64

64

55

55

Marknadsandel (%)

0,02

0,02

0,01

0,01

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

141

141

71

71

61

61

Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (74) | Import till unionen från Kina var försumbar under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(74)

Import till unionen från Kina var försumbar under skadeundersökningsperioden.

4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (75) | På grund av den försumbara importvolymen för bestruket finpapper från Kina till unionen och bristen på tillförlitliga priser på dessa små försäljningsvolymer (se skäl 37) var det inte möjligt att dra några slutsatser om importpriser från Kina utifrån unionens importstatistik. Kommissionen drog slutsatsen att uppgifter om försäljningen av bestruket finpapper från Kina till andra länder i stället skulle användas som närmevärden, för att fastställa vad underskridandet skulle ha varit om de kinesiska företagen hade sålt till dessa priser till unionen. |
| --- | --- |

(75)

På grund av den försumbara importvolymen för bestruket finpapper från Kina till unionen och bristen på tillförlitliga priser på dessa små försäljningsvolymer (se skäl 37) var det inte möjligt att dra några slutsatser om importpriser från Kina utifrån unionens importstatistik. Kommissionen drog slutsatsen att uppgifter om försäljningen av bestruket finpapper från Kina till andra länder i stället skulle användas som närmevärden, för att fastställa vad underskridandet skulle ha varit om de kinesiska företagen hade sålt till dessa priser till unionen.

| (76) | Kommissionen fastställde det teoretiska prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser till oberoende kunder på unionsmarknaden, justerade till nivån fritt fabrik, med det vägda genomsnittliga kinesiska exportpriset till länder i unionens närhet, justerat till unionens cif-värde och med hänsyn till importkostnader. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade fastställdes de kinesiska exportpriserna till andra länder på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, såsom förklarades ovan (se skälen 40, 44 och 45). Prisjämförelsen visade att om de kinesiska exportörerna hade sålt till dessa priser till unionen under översynsperioden skulle de kinesiska importpriserna ha underskridit unionsindustrins priser med 5,4 %. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen fastställde det teoretiska prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser till oberoende kunder på unionsmarknaden, justerade till nivån fritt fabrik, med det vägda genomsnittliga kinesiska exportpriset till länder i unionens närhet, justerat till unionens cif-värde och med hänsyn till importkostnader. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade fastställdes de kinesiska exportpriserna till andra länder på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, såsom förklarades ovan (se skälen 40, 44 och 45). Prisjämförelsen visade att om de kinesiska exportörerna hade sålt till dessa priser till unionen under översynsperioden skulle de kinesiska importpriserna ha underskridit unionsindustrins priser med 5,4 %.

4.4   Importen från andra tredjeländer

Importen från andra tredjeländer

| (77) | Tabellen nedan visar hur importen från andra tredjeländer än Kina till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris. Tabellen bygger på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

  Tabell 3


  Import från tredjeländer | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 35 864 | 29 264 | 50 958 | 45 282 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 82 | 142 | 126 |
| Marknadsandel (%) | 0,9 | 0,8 | 1,4 | 1,3 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 952 | 964 | 827 | 889 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 87 | 93 |
| Källa: Databasen enligt artikel 14.6. |

(77)

Tabellen nedan visar hur importen från andra tredjeländer än Kina till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris. Tabellen bygger på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6.

Tabell 3

Tabell 3

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

2012

2013

2014

Översynsperioden

Volym (ton)

35 864

29 264

50 958

45 282

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

82

82

142

142

126

126

Marknadsandel (%)

0,9

0,8

1,4

1,3

Genomsnittligt pris (euro per ton)

952

964

827

889

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

87

87

93

93

Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (78) | Den totala importvolymen till unionen från andra länder än Kina var liten under hela skadeundersökningsperioden, och dess totala marknadsandel fluktuerade kring 1 %. De genomsnittliga priserna på denna import var högre än unionsindustrins genomsnittliga priser. Under översynsperioden hade inget av tredjeländerna ensamt en högre marknadsandel än 0,4 %. |
| --- | --- |

(78)

Den totala importvolymen till unionen från andra länder än Kina var liten under hela skadeundersökningsperioden, och dess totala marknadsandel fluktuerade kring 1 %. De genomsnittliga priserna på denna import var högre än unionsindustrins genomsnittliga priser. Under översynsperioden hade inget av tredjeländerna ensamt en högre marknadsandel än 0,4 %.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (79) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har kommissionen gjort en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skäl 18 tillämpades ett stickprovsförfarande för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(79)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har kommissionen gjort en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skäl 18 tillämpades ett stickprovsförfarande för unionsindustrin.

| (80) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer för hela unionsindustrin på basis av information som den sökande lämnade i begäran om översyn. Kommissionen bedömde mikroekonomiska indikatorer endast för företagen i urvalet på basis av de kontrollerade uppgifterna i svaren på frågeformuläret. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(80)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer för hela unionsindustrin på basis av information som den sökande lämnade i begäran om översyn. Kommissionen bedömde mikroekonomiska indikatorer endast för företagen i urvalet på basis av de kontrollerade uppgifterna i svaren på frågeformuläret. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (81) | De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(81)

De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (82) | De mikroekonomiska indikatorerna är: genomsnittspris per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnad, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(82)

De mikroekonomiska indikatorerna är: genomsnittspris per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnad, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.5.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.5.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (83) | Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 5 211 487 | 4 833 511 | 4 737 310 | 4 606 000 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 91 | 88 |
| Produktionskapacitet (ton) | 5 889 216 | 5 636 892 | 5 380 258 | 4 988 000 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 88,5 | 85,7 | 88,0 | 92,3 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 100 | 104 |
| Källa: Euro-Graph. |

(83)

Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2012

2013

2014

Översynsperioden

Produktionsvolym (ton)

5 211 487

4 833 511

4 737 310

4 606 000

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

91

91

88

88

Produktionskapacitet (ton)

5 889 216

5 636 892

5 380 258

4 988 000

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

91

91

85

85

Kapacitetsutnyttjande (%)

88,5

85,7

88,0

92,3

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

100

100

104

104

Källa: Euro-Graph.

Källa:

| (84) | Under skadeundersökningsperioden minskade produktionen med 12 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 7 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt. |
| --- | --- |

(84)

Under skadeundersökningsperioden minskade produktionen med 12 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 7 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt.

| (85) | Redan innan skadeundersökningsperioden hade unionstillverkarna genomfört omfattande omstruktureringar i syfte att åtgärda strukturell överkapacitet, och dessa ansträngningar fortsatte under skadeundersökningsperioden. Som en följd av att en del fabriker stängdes och andra ställdes om till tillverkning av andra produkter än bestruket finpapper minskade unionsindustrins produktionskapacitet för bestruket finpapper med omkring 901 216 ton mellan 2012 och översynsperioden, det vill säga med 15 %. |
| --- | --- |

(85)

Redan innan skadeundersökningsperioden hade unionstillverkarna genomfört omfattande omstruktureringar i syfte att åtgärda strukturell överkapacitet, och dessa ansträngningar fortsatte under skadeundersökningsperioden. Som en följd av att en del fabriker stängdes och andra ställdes om till tillverkning av andra produkter än bestruket finpapper minskade unionsindustrins produktionskapacitet för bestruket finpapper med omkring 901 216 ton mellan 2012 och översynsperioden, det vill säga med 15 %.

| (86) | Tack vare den successiva neddragningen av produktionskapaciteten kunde unionsindustrin hålla sitt kapacitetsutnyttjande relativt stabilt under skadeundersökningsperioden och till och med komma upp till 92,3 % under översynsperioden, nästan fyra procentenheter högre än 2012. |
| --- | --- |

(86)

Tack vare den successiva neddragningen av produktionskapaciteten kunde unionsindustrin hålla sitt kapacitetsutnyttjande relativt stabilt under skadeundersökningsperioden och till och med komma upp till 92,3 % under översynsperioden, nästan fyra procentenheter högre än 2012.

| (87) | Undersökningen visade att ett högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för pappersindustrins långsiktiga lönsamhet till följd av dess betydande investeringar i anläggningstillgångar och den inverkan dessa har på de genomsnittliga tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(87)

Undersökningen visade att ett högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för pappersindustrins långsiktiga lönsamhet till följd av dess betydande investeringar i anläggningstillgångar och den inverkan dessa har på de genomsnittliga tillverkningskostnaderna.

4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (88) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton) | 3 936 253 | 3 612 841 | 3 574 868 | 3 544 023 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 91 | 90 |
| Marknadsandel (%) | 99,1 | 99,2 | 98,6 | 98,7 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 99 | 100 |
| Källa: Euro-Graph. |

(88)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2012

2013

2014

Översynsperioden

Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)

3 936 253

3 612 841

3 574 868

3 544 023

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

91

91

90

90

Marknadsandel (%)

99,1

99,2

98,6

98,7

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

99

99

100

100

Källa: Euro-Graph.

Källa:

| (89) | Under skadeundersökningsperioden minskade försäljningsvolymen på unionsmarknaden med 10 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 8 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt. |
| --- | --- |

(89)

Under skadeundersökningsperioden minskade försäljningsvolymen på unionsmarknaden med 10 %. Mellan 2012 och 2013 minskade den med 8 %, för att sedan fortsätta att minska i långsammare takt.

| (90) | Eftersom nästan ingen import av bestruket finpapper förekom under skadeundersökningsperioden var unionsindustrins marknadsandel stabil på omkring 99 %. |
| --- | --- |

(90)

Eftersom nästan ingen import av bestruket finpapper förekom under skadeundersökningsperioden var unionsindustrins marknadsandel stabil på omkring 99 %.

4.5.2.3   Tillväxt

| (91) | Unionsindustrins tillverkning och försäljning ökade inte under skadeundersökningsperioden. Dessa ekonomiska indikatorer följde tvärtom nära den nedåtgående trenden för förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(91)

Unionsindustrins tillverkning och försäljning ökade inte under skadeundersökningsperioden. Dessa ekonomiska indikatorer följde tvärtom nära den nedåtgående trenden för förbrukningen i unionen.

4.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (92) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (heltidsekvivalenter) | 9 808 | 8 896 | 7 782 | 7 418 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 79 | 76 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 531 | 543 | 609 | 621 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 115 | 117 |
| Källa: Euro-Graph. |

(92)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

Översynsperioden

Antal anställda (heltidsekvivalenter)

9 808

8 896

7 782

7 418

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

79

79

76

76

Produktivitet (ton/anställd)

531

543

609

621

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

115

115

117

117

Källa: Euro-Graph.

Källa:

| (93) | Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda från år till år med totalt 24 %. Detta återspeglar en del av de långsiktiga omstruktureringsåtgärder som unionsindustrin har genomfört för att komma till rätta med de strukturella överkapacitetsproblemen, såsom förklaras i skäl 85. |
| --- | --- |

(93)

Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda från år till år med totalt 24 %. Detta återspeglar en del av de långsiktiga omstruktureringsåtgärder som unionsindustrin har genomfört för att komma till rätta med de strukturella överkapacitetsproblemen, såsom förklaras i skäl 85.

| (94) | Dessa omfattande neddragningar av personal resulterade i betydligt högre produktivitet, mätt som produktion (i ton) per anställd person per år, vilken ökade med 17 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Dessa omfattande neddragningar av personal resulterade i betydligt högre produktivitet, mätt som produktion (i ton) per anställd person per år, vilken ökade med 17 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.2.5   Storleken på dumpningsmarginalen och återhämtning från tidigare dumpning

| (95) | Eftersom nästan ingen import av bestruket finpapper från Kina förekom under skadeundersökningsperioden kan man dra slutsatsen att inverkan på unionsindustrin, som höll på att återhämta sig efter tidigare dumpning, inte motsvarade dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(95)

Eftersom nästan ingen import av bestruket finpapper från Kina förekom under skadeundersökningsperioden kan man dra slutsatsen att inverkan på unionsindustrin, som höll på att återhämta sig efter tidigare dumpning, inte motsvarade dumpningsmarginalen.

4.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (96) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningspriser i unionen och tillverkningskostnad per enhet | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden (euro per ton) | 723 | 709 | 688 | 680 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton) | 672 | 664 | 609 | 631 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 91 | 94 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(96)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningspriser i unionen och tillverkningskostnad per enhet

Försäljningspriser i unionen och tillverkningskostnad per enhet

2012

2013

2014

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden (euro per ton)

723

709

688

680

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

98

98

95

95

94

94

Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

672

664

609

631

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

91

91

94

94

Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (97) | Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Prisutvecklingen följde samma trend som för tillverkningskostnaderna, med en liten tidsförskjutning. |
| --- | --- |

(97)

Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Prisutvecklingen följde samma trend som för tillverkningskostnaderna, med en liten tidsförskjutning.

| (98) | Unionsindustrins tillverkningskostnad per enhet minskade också med 6 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen konstaterades under perioden 2013–2014 (minus 8 %). |
| --- | --- |

(98)

Unionsindustrins tillverkningskostnad per enhet minskade också med 6 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen konstaterades under perioden 2013–2014 (minus 8 %).

4.5.3.2   Arbetskraftskostnader

| (99) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro per anställd) | 68 405 | 65 812 | 67 716 | 70 973 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 99 | 104 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(99)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

2012

2013

2014

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro per anställd)

68 405

65 812

67 716

70 973

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

99

99

104

104

Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (100) | Mellan 2012 och 2013 minskade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 4 %. Därefter stabiliserades den, och var 4 % högre än 2012 under översynsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Mellan 2012 och 2013 minskade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 4 %. Därefter stabiliserades den, och var 4 % högre än 2012 under översynsperioden.

4.5.3.3   Varulager

| (101) | Lagernivåerna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lager | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 112 957 | 122 545 | 119 642 | 122 264 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 108 | 106 | 108 |
| Utgående lager i procent av produktionen (%) | 7 | 8 | 8 | 8 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 114 | 115 | 114 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(101)

Lagernivåerna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lager

Lager

2012

2013

2014

Översynsperioden

Utgående lager (ton)

112 957

122 545

119 642

122 264

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

108

108

106

106

108

108

Utgående lager i procent av produktionen (%)

7

8

8

8

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

114

114

115

115

114

114

Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (102) | Unionsindustrins utgående lager minskade med 8 % under perioden 2012–2013, och var därefter relativt stabila under återstoden av skadeundersökningsperioden. Den sjunkande produktionsvolymen resulterade i en ökning av de utgående lagren i procent av produktionen med totalt 14 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Unionsindustrins utgående lager minskade med 8 % under perioden 2012–2013, och var därefter relativt stabila under återstoden av skadeundersökningsperioden. Den sjunkande produktionsvolymen resulterade i en ökning av de utgående lagren i procent av produktionen med totalt 14 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital

| (103) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 0,7 | – 0,4 | 5,0 | 2,3 |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 58 | 693 | 319 |
| Kassaflöde (euro) | 58 381 268 | 51 220 769 | 102 223 699 | 75 644 423 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 88 | 175 | 130 |
| Investeringar (euro) | 20 414 097 | 23 120 553 | 18 603 022 | 17 369 221 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 113 | 91 | 85 |
| Räntabilitet (%) | 1,8 | – 6,7 | 9,6 | 9,1 |
| Index (2012 = 100) | 100 | – 380 | 546 | 518 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet. |

(103)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2012

2013

2014

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

0,7

– 0,4

5,0

2,3

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 58

– 58

693

693

319

319

Kassaflöde (euro)

58 381 268

51 220 769

102 223 699

75 644 423

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

88

88

175

175

130

130

Investeringar (euro)

20 414 097

23 120 553

18 603 022

17 369 221

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

113

113

91

91

85

85

Räntabilitet (%)

1,8

– 6,7

9,6

9,1

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

– 380

– 380

546

546

518

518

Källa: Kontrollerade frågeformulärsvar från unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (104) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av bestruket finpapper till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lönsamhet från cirka 0,7 % till 2,3 %. Det noteras att industrins vinstmål fastställdes till 8 % i den ursprungliga undersökningen (17). Det bästa året var 2014, då unionsindustrins lönsamhet nådde 5 %, främst till följd av lägre kostnader för råvaror, särskilt pappersmassa, men också till följd av positiva effekter av omstruktureringarna och den ökade effektiviteten. Under översynsperioden påverkades lönsamheten negativt av den sjunkande växelkursen för det brittiska pundet gentemot euron. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av bestruket finpapper till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lönsamhet från cirka 0,7 % till 2,3 %. Det noteras att industrins vinstmål fastställdes till 8 % i den ursprungliga undersökningen (17). Det bästa året var 2014, då unionsindustrins lönsamhet nådde 5 %, främst till följd av lägre kostnader för råvaror, särskilt pappersmassa, men också till följd av positiva effekter av omstruktureringarna och den ökade effektiviteten. Under översynsperioden påverkades lönsamheten negativt av den sjunkande växelkursen för det brittiska pundet gentemot euron.

17

| (105) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Under skadeundersökningsperioden var kassaflödet positivt. Dess utveckling återspeglade till stor del lönsamhetens utveckling, med 2014 som det bästa året. |
| --- | --- |

(105)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Under skadeundersökningsperioden var kassaflödet positivt. Dess utveckling återspeglade till stor del lönsamhetens utveckling, med 2014 som det bästa året.

| (106) | Mot bakgrund av den sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper både i unionen och utomlands investerade inte unionsindustrin i ny kapacitet under skadeundersökningsperioden. De sammantagna investeringarna minskade med 15 %. De investeringar som gjordes inriktades på underhåll, utbyte av kapital, förbättrad energieffektivitet samt åtgärder som syftade till att uppfylla kraven på miljöskyddsområdet. |
| --- | --- |

(106)

Mot bakgrund av den sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper både i unionen och utomlands investerade inte unionsindustrin i ny kapacitet under skadeundersökningsperioden. De sammantagna investeringarna minskade med 15 %. De investeringar som gjordes inriktades på underhåll, utbyte av kapital, förbättrad energieffektivitet samt åtgärder som syftade till att uppfylla kraven på miljöskyddsområdet.

| (107) | Räntabiliteten utgörs av vinsten uttryckt i procent av det bokförda värdet av anläggningstillgångarna. Dess utveckling under skadeundersökningsperioden påverkades av både det minskade värdet på nettotillgångarna och lönsamhetens utveckling, vilket förklarar de negativa resultaten 2013 och de mycket bättre resultaten 2014 och under översynsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Räntabiliteten utgörs av vinsten uttryckt i procent av det bokförda värdet av anläggningstillgångarna. Dess utveckling under skadeundersökningsperioden påverkades av både det minskade värdet på nettotillgångarna och lönsamhetens utveckling, vilket förklarar de negativa resultaten 2013 och de mycket bättre resultaten 2014 och under översynsperioden.

| (108) | Med tanke på kostnaderna för de befintliga skulderna, unionsindustrins relativt låga lönsamhet och den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper har unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital förbättrats sedan den ursprungliga undersökningen gjordes, men är dock fortfarande begränsad. |
| --- | --- |

(108)

Med tanke på kostnaderna för de befintliga skulderna, unionsindustrins relativt låga lönsamhet och den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper har unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital förbättrats sedan den ursprungliga undersökningen gjordes, men är dock fortfarande begränsad.

4.5.4   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

Slutsats beträffande unionsindustrins situation

| (109) | Under skadeundersökningsperioden uppvisade skadeindikatorerna en blandad bild. Finansiella resultatindikatorer såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet förbättrades, medan volymindikatorer såsom tillverkning och försäljning fortsatte att försämras. |
| --- | --- |

(109)

Under skadeundersökningsperioden uppvisade skadeindikatorerna en blandad bild. Finansiella resultatindikatorer såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet förbättrades, medan volymindikatorer såsom tillverkning och försäljning fortsatte att försämras.

| (110) | Anledningarna till att de finansiella resultatindikatorerna förbättrades var dels att råvarupriserna sjönk 2014, dels unionstillverkarnas omstruktureringar i syfte att minska produktionskapaciteten och öka effektiviteten. Den negativa utvecklingen för tillverkning och försäljningsvolymer var en följd av den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper både i unionen och utomlands, som tvingade unionsindustrin att fortsätta med sin omstrukturering, däribland att stänga vissa pappersfabriker och ställa om andra till produktion av andra typer av papper. |
| --- | --- |

(110)

Anledningarna till att de finansiella resultatindikatorerna förbättrades var dels att råvarupriserna sjönk 2014, dels unionstillverkarnas omstruktureringar i syfte att minska produktionskapaciteten och öka effektiviteten. Den negativa utvecklingen för tillverkning och försäljningsvolymer var en följd av den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper både i unionen och utomlands, som tvingade unionsindustrin att fortsätta med sin omstrukturering, däribland att stänga vissa pappersfabriker och ställa om andra till produktion av andra typer av papper.

| (111) | Den fortsatta minskning av efterfrågan på bestruket finpapper som förväntas under de närmaste 5–10 åren ger stöd för slutsatsen att unionsindustrins situation kommer att förbli utmanande och att det kommer att krävas ytterligare neddragningar av produktion och produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(111)

Den fortsatta minskning av efterfrågan på bestruket finpapper som förväntas under de närmaste 5–10 åren ger stöd för slutsatsen att unionsindustrins situation kommer att förbli utmanande och att det kommer att krävas ytterligare neddragningar av produktion och produktionskapacitet.

| (112) | Undersökningen bekräftade att de åtgärder som infördes genom den ursprungliga undersökningen har haft positiv inverkan på unionsindustrin, som återtog sin marknadsandel och lyckades höja sina priser på bestruket finpapper till en nivå som mer än täckte kostnaderna samt finansiera sina omstruktureringsåtgärder. |
| --- | --- |

(112)

Undersökningen bekräftade att de åtgärder som infördes genom den ursprungliga undersökningen har haft positiv inverkan på unionsindustrin, som återtog sin marknadsandel och lyckades höja sina priser på bestruket finpapper till en nivå som mer än täckte kostnaderna samt finansiera sina omstruktureringsåtgärder.

| (113) | Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Den befinner sig icke desto mindre i en utsatt situation, med tanke på den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper och de därmed sammanhängande höga omstruktureringskostnaderna. Båda dessa faktorer har haft väsentlig inverkan på dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(113)

Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Den befinner sig icke desto mindre i en utsatt situation, med tanke på den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper och de därmed sammanhängande höga omstruktureringskostnaderna. Båda dessa faktorer har haft väsentlig inverkan på dess lönsamhet.

4.6   Sannolikhet för att skadan ska återkomma

Sannolikhet för att skadan ska återkomma

| (114) | I skälen 65 och 66 drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna skulle resultera i att dumpningen återkom och att exporten av bestruket finpapper till dumpade priser från Kina till unionen skulle öka. |
| --- | --- |

(114)

I skälen 65 och 66 drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna skulle resultera i att dumpningen återkom och att exporten av bestruket finpapper till dumpade priser från Kina till unionen skulle öka.

| (115) | I skäl 76 fann kommissionen att priserna på den kinesiska exporten av bestruket finpapper till marknader i unionens närhet under översynsperioden var lägre än de som unionsindustrin tillämpade i unionen. Därför drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska tillverkande exportörerna sannolikt skulle underskrida unionsindustrins priser på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(115)

I skäl 76 fann kommissionen att priserna på den kinesiska exporten av bestruket finpapper till marknader i unionens närhet under översynsperioden var lägre än de som unionsindustrin tillämpade i unionen. Därför drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska tillverkande exportörerna sannolikt skulle underskrida unionsindustrins priser på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (116) | Dessutom är unionsmarknaden, såsom anges i skäl 62, den största marknaden för bestruket finpapper i världen. Dess totala storlek och förekomsten av stora köpare av bestruket finpapper gör den mycket attraktiv för kinesiska tillverkare av bestruket finpapper, eftersom sådana stora leveranser skulle göra det möjligt för dem att utnyttja en större del av sin (nu outnyttjade) produktionskapacitet, vilket i sin tur skulle ge lägre tillverkningskostnader per enhet. Om åtgärderna skulle upphävas är det, med tanke på de ekonomiska fördelarna med att utnyttja ledig produktionskapacitet i Kina (se skälen 50 till 54), således sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle erbjuda bestruket finpapper till dumpade priser på unionsmarknaden och därmed sätta tryck på unionsindustrins priser och lönsamhet. |
| --- | --- |

(116)

Dessutom är unionsmarknaden, såsom anges i skäl 62, den största marknaden för bestruket finpapper i världen. Dess totala storlek och förekomsten av stora köpare av bestruket finpapper gör den mycket attraktiv för kinesiska tillverkare av bestruket finpapper, eftersom sådana stora leveranser skulle göra det möjligt för dem att utnyttja en större del av sin (nu outnyttjade) produktionskapacitet, vilket i sin tur skulle ge lägre tillverkningskostnader per enhet. Om åtgärderna skulle upphävas är det, med tanke på de ekonomiska fördelarna med att utnyttja ledig produktionskapacitet i Kina (se skälen 50 till 54), således sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle erbjuda bestruket finpapper till dumpade priser på unionsmarknaden och därmed sätta tryck på unionsindustrins priser och lönsamhet.

| (117) | Undersökningen har visat att unionsindustrin befinner sig i en utsatt situation (se skäl 113). |
| --- | --- |

(117)

Undersökningen har visat att unionsindustrin befinner sig i en utsatt situation (se skäl 113).

| (118) | Undersökningen bekräftade också slutsatserna från den ursprungliga undersökningen, att högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för papperstillverkarnas långsiktiga lönsamhet eftersom produktionsprocessen är kapitalintensiv. Avsaknaden av dumpad import under skadeundersökningsperioden gjorde att unionsindustrin kunde höja priserna på bestruket finpapper till över en kostnadstäckande nivå, finansiera omstruktureringar och öka kapacitetsutnyttjandet. Om den dumpade importen skulle återkomma och därmed utöva pristryck skulle denna positiva utveckling vändas i sin motsats, eftersom unionsindustrin då skulle berövas det kassaflöde den behöver för att finansiera omstruktureringar och därmed kunna anpassa sig till den sjunkande globala efterfrågan på bestruket finpapper. De positiva effekterna av tidigare omstruktureringar skulle också undermineras och samtliga skadeindikatorer skulle försämras. |
| --- | --- |

(118)

Undersökningen bekräftade också slutsatserna från den ursprungliga undersökningen, att högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för papperstillverkarnas långsiktiga lönsamhet eftersom produktionsprocessen är kapitalintensiv. Avsaknaden av dumpad import under skadeundersökningsperioden gjorde att unionsindustrin kunde höja priserna på bestruket finpapper till över en kostnadstäckande nivå, finansiera omstruktureringar och öka kapacitetsutnyttjandet. Om den dumpade importen skulle återkomma och därmed utöva pristryck skulle denna positiva utveckling vändas i sin motsats, eftersom unionsindustrin då skulle berövas det kassaflöde den behöver för att finansiera omstruktureringar och därmed kunna anpassa sig till den sjunkande globala efterfrågan på bestruket finpapper. De positiva effekterna av tidigare omstruktureringar skulle också undermineras och samtliga skadeindikatorer skulle försämras.

| (119) | Därför drar kommissionen slutsatsen att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna för bestruket finpapper från Kina med all sannolikhet skulle resultera i att skadan återkom. |
| --- | --- |

(119)

Därför drar kommissionen slutsatsen att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna för bestruket finpapper från Kina med all sannolikhet skulle resultera i att skadan återkom.

5.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (120) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(120)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

5.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (121) | Undersökningen visade att de befintliga åtgärderna hade gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig efter tidigare dumpning, hålla priserna på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå och förbättra sina finansiella resultat. Dessa positiva trender hade i sin tur medfört att unionsindustrin kunde klara de utmaningar som den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper innebar genom att genomföra långsiktiga omstruktureringsplaner, som bland annat inbegrep att stänga en del pappersfabriker och ställa om andra till produktion av andra typer av papper. |
| --- | --- |

(121)

Undersökningen visade att de befintliga åtgärderna hade gjort det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig efter tidigare dumpning, hålla priserna på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå och förbättra sina finansiella resultat. Dessa positiva trender hade i sin tur medfört att unionsindustrin kunde klara de utmaningar som den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper innebar genom att genomföra långsiktiga omstruktureringsplaner, som bland annat inbegrep att stänga en del pappersfabriker och ställa om andra till produktion av andra typer av papper.

| (122) | Utan pristrycket från dumpad import från Kina kommer unionsindustrin att kunna hålla priserna på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå, generera de intäkter som krävs för att finansiera omstruktureringarna och anpassa sig till de utmaningar som den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper medför. |
| --- | --- |

(122)

Utan pristrycket från dumpad import från Kina kommer unionsindustrin att kunna hålla priserna på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå, generera de intäkter som krävs för att finansiera omstruktureringarna och anpassa sig till de utmaningar som den ständigt sjunkande efterfrågan på bestruket finpapper medför.

| (123) | På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att en fortsatt tillämpning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(123)

På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att en fortsatt tillämpning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse.

5.2   Icke-närstående importörers/handlares intresse

Icke-närstående importörers/handlares intresse

| (124) | Det har inte förekommit något samarbete med importörer/handlare. På grundval av det faktum att det nästan inte förekom någon import av bestruket finpapper från Kina under skadeundersökningsperioden drog kommissionen slutsatsen att import av den berörda produkten inte svarade för en betydande del av importörernas/handlarnas verksamhet, och att det inte fanns någonting som tydde på att de skulle drabbas oproportionerligt hårt om åtgärderna bibehölls. |
| --- | --- |

(124)

Det har inte förekommit något samarbete med importörer/handlare. På grundval av det faktum att det nästan inte förekom någon import av bestruket finpapper från Kina under skadeundersökningsperioden drog kommissionen slutsatsen att import av den berörda produkten inte svarade för en betydande del av importörernas/handlarnas verksamhet, och att det inte fanns någonting som tydde på att de skulle drabbas oproportionerligt hårt om åtgärderna bibehölls.

5.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (125) | Det har inte förekommit något samarbete med enskilda användare. Kommissionen mottog en skriftlig inlaga från en intresseorganisation för tryckeribranschen (Intergraf), vilken stöddes av tre andra organisationer (BPIF, Gratkom och Bundesverband Druck und Medien). |
| --- | --- |

(125)

Det har inte förekommit något samarbete med enskilda användare. Kommissionen mottog en skriftlig inlaga från en intresseorganisation för tryckeribranschen (Intergraf), vilken stöddes av tre andra organisationer (BPIF, Gratkom och Bundesverband Druck und Medien).

| (126) | I inlagan förklarades att unionens grafiska industri led skada av att pappersmedier ersattes av digitala medier, liksom av massiv import av trycksaker, särskilt från Kina. Det som implicerades var att antidumpningsåtgärderna underminerade konkurrenskraften för unionens grafiska industri, eftersom denna var beroende av tullfri tillgång till papper. Den enda bevisning som lämnades som stöd för påståendet om massiv import var en uppskattning av den totala importen av trycksaker med ursprung i Kina, vilken inbegrep en stor mängd trycksaker som inte trycks på bestruket finpapper. På grundval av tillgänglig information kunde kommissionen inte bedöma vilken del av de produkter som importeras från Kina som trycks på bestruket finpapper och vilken del som trycks på annat papper. |
| --- | --- |

(126)

I inlagan förklarades att unionens grafiska industri led skada av att pappersmedier ersattes av digitala medier, liksom av massiv import av trycksaker, särskilt från Kina. Det som implicerades var att antidumpningsåtgärderna underminerade konkurrenskraften för unionens grafiska industri, eftersom denna var beroende av tullfri tillgång till papper. Den enda bevisning som lämnades som stöd för påståendet om massiv import var en uppskattning av den totala importen av trycksaker med ursprung i Kina, vilken inbegrep en stor mängd trycksaker som inte trycks på bestruket finpapper. På grundval av tillgänglig information kunde kommissionen inte bedöma vilken del av de produkter som importeras från Kina som trycks på bestruket finpapper och vilken del som trycks på annat papper.

| (127) | Den ursprungliga undersökningen visade att de flesta produkter som trycks på bestruket finpapper är ”tidskänsliga” produkter, såsom vecko- och månadstidningar, broschyrer, direktutskick och reklaminstick, vilka inte så ofta importeras från Kina på grund av tidsåtgången för transporten. Den information som den sökande lämnade under denna översyn bekräftade att slutsatserna från den ursprungliga undersökningen fortfarande var giltiga. |
| --- | --- |

(127)

Den ursprungliga undersökningen visade att de flesta produkter som trycks på bestruket finpapper är ”tidskänsliga” produkter, såsom vecko- och månadstidningar, broschyrer, direktutskick och reklaminstick, vilka inte så ofta importeras från Kina på grund av tidsåtgången för transporten. Den information som den sökande lämnade under denna översyn bekräftade att slutsatserna från den ursprungliga undersökningen fortfarande var giltiga.

| (128) | Således drog kommissionen slutsatsen att det visserligen är sannolikt att en del grafiskt material trycks på bestruket finpapper utanför unionen till följd av antidumpnings- och utjämningstullar, men att detta har en begränsad inverkan på den ekonomiska situationen inom unionens grafiska industri. |
| --- | --- |

(128)

Således drog kommissionen slutsatsen att det visserligen är sannolikt att en del grafiskt material trycks på bestruket finpapper utanför unionen till följd av antidumpnings- och utjämningstullar, men att detta har en begränsad inverkan på den ekonomiska situationen inom unionens grafiska industri.

5.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (129) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att utvidga de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import från Kina. |
| --- | --- |

(129)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att utvidga de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import från Kina.

6.   SLUTSATS OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

SLUTSATS OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (130) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist på elva dagar inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter. Endast den sökande lämnade synpunkter som gav stöd för kommissionens slutsatser och förslag om att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(130)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist på elva dagar inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter. Endast den sökande lämnade synpunkter som gav stöd för kommissionens slutsatser och förslag om att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.

| (131) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina, som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 451/2011, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(131)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av visst bestruket finpapper med ursprung i Kina, som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 451/2011, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (132) | Den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgivit något yttrande. |
| --- | --- |

(132)

Den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgivit något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på bestruket finpapper, som är papper eller papp bestruket på ena sidan eller båda sidorna (utom kraftpapper eller kraftpapp), i ark eller rullar, med en vikt av 70 g/m2 eller mer men högst 400 g/m2 och ljushet på mer än 84 (uppmätt enligt ISO 2470-1), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 och ex 4810 99 80 (Taric-nummer 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 och 4810998020) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

Den slutgiltiga antidumpningstullen rör inte rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset. Rullar lämpliga för användning vid rulloffset definieras som rullar som när de provas enligt provningsstandarden ISO 3783:2006 om bestämning av motståndskraft mot plockning – hastighetsmetoden med IGT-provningsanordning (elektrisk modell), ger ett resultat på mindre än 30 N/m uppmätt i papprets tvärriktning och ett resultat på mindre än 50 N/m uppmätt i maskinens riktning. Den slutgiltiga antidumpningstullen rör inte heller flerskiktspapper och flerskiktskartong.

2.   Följande tullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tullsats (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, Folkrepubliken Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsuprovinsen, Folkrepubliken Kina | 8 | B001 |
| Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandongprovinsen, Folkrepubliken Kina; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandongprovinsen, Folkrepubliken Kina | 35,1 | B013 |
| Alla andra företag | 27,1 | B999 |

Företag

Tullsats (%)

Taric-tilläggsnummer

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, Folkrepubliken Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsuprovinsen, Folkrepubliken Kina

8

B001

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandongprovinsen, Folkrepubliken Kina; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandongprovinsen, Folkrepubliken Kina

35,1

B013

Alla andra företag

27,1

B999

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 juli 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 451/2011 av den 6 maj 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 128, 14.5.2011, s. 1).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 452/2011 av den 6 maj 2011 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 128, 14.5.2011, s. 18).

3

(4)  Målen T-443/11 och T-444/11.

4

(5)  
  EUT C 280, 25.8.2015, s. 7.

5

(6)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 172, 13.5.2016, s. 9).

6

(7)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av visst bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 172, 13.5.2016, s. 19).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 188, 18.7.2009, s. 93). Denna förordning har kodifierats av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 55).

8

(9)  Sinar Mas gruppen består av: Gold East Paper Co., Ltd, Gold Huasheng Paper Co., Ltd och Hainan Jinhai Pulp and Paper Co., Ltd.

9

(10)  Enligt uppgifter från RISI (http://www.risiinfo.com) som den sökande tillhandahöll.

10

(11)  Enligt begäran om översyn.

11

(12)  Enligt uppgifter från RISI.

12

(13)  Enligt begäran om översyn.

13

(14)  Enligt uppgifter från RISI.

14

(15)  Enligt uppgifter från RISI som den sökande tillhandahöll.

15

(16)  Intresseorganisationen för europeiska tillverkare av grafiskt papper (Euro-Graph) bildades 2012 genom en sammanslagning av organisationen för europeiska tryckpappersproducenter Cepiprint och de europeiska finpapperstillverkarnas intresseorganisation Cepifine. Alla tillverkare av bestruket finpapper i unionen är medlemmar.

16

(17)  Skäl 158 i genomförandeförordning (EU) nr 451/2011.

17

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 4.7.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 171/185 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 171/185

---

GEMENSAMMA JORDBRUKSKOMMITTÉNS BESLUT nr 1/2017

av den 22 juni 2017

om ändring av bilaga 12 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter [2017/1189]

GEMENSAMMA JORDBRUKSKOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter, särskilt artikel 11, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (nedan kallat avtalet) trädde i kraft den 1 juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (nedan kallat avtalet) trädde i kraft den 1 juni 2002.

| (2) | Bilaga 12 till avtalet rör skydd för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga 12 till avtalet rör skydd för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel.

| (3) | I enlighet med artikel 16.1 i bilaga 12 till avtalet har Schweiz och Europeiska unionen granskat de ursprungsbeteckningar och skyddade beteckningar som registrerades i Europeiska unionen respektive i Schweiz under åren 2012, 2013 och 2014 och genomfört det offentliga samråd som föreskrivs i artikel 3 i den bilagan i syfte att skydda dessa beteckningar. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 16.1 i bilaga 12 till avtalet har Schweiz och Europeiska unionen granskat de ursprungsbeteckningar och skyddade beteckningar som registrerades i Europeiska unionen respektive i Schweiz under åren 2012, 2013 och 2014 och genomfört det offentliga samråd som föreskrivs i artikel 3 i den bilagan i syfte att skydda dessa beteckningar.

| (4) | I enlighet med artikel 15.6 i bilaga 12 till avtalet ska arbetsgruppen SUB/SGB, som inrättats i enlighet med artikel 6.7 i avtalet, bistå kommittén om denna så begär. Arbetsgruppen har rekommenderat gemensamma jordbrukskommittén att ändra förteckningen över ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar i tillägg 1 till bilaga 12 till avtalet samt förteckningen över parternas lagstiftning i tillägg 2 till samma bilaga. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 15.6 i bilaga 12 till avtalet ska arbetsgruppen SUB/SGB, som inrättats i enlighet med artikel 6.7 i avtalet, bistå kommittén om denna så begär. Arbetsgruppen har rekommenderat gemensamma jordbrukskommittén att ändra förteckningen över ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar i tillägg 1 till bilaga 12 till avtalet samt förteckningen över parternas lagstiftning i tillägg 2 till samma bilaga.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tilläggen 1 och 2 till bilaga 12 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 1 juli 2017.

Utfärdat i Bryssel den 22 juni 2017.

På gemensamma jordbrukskommitténs vägnar

Tim KRÄNZLEIN

Chefen för Schweiz delegation

Susana MARAZUELA-AZPIROZ

Ordföranden och chefen för Europeiska unionens delegation

Thomas MAIER

Kommitténs sekreterare

---

BILAGA

”Tillägg 1

FÖRTECKNINGAR ÖVER URSPRUNGSBETECKNINGAR OCH GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM SKYDDAS AV RESPEKTIVE PART

1.   Schweiziska ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar

| Produkttyp | Namn | Skydd (1) |
| --- | --- | --- |
| Kryddor: | Munder Safran | SUB |
| Ost: | Berner Alpkäse/Berner Hobelkäse | SUB |
| | Formaggio d'alpe ticinese | SUB |
| | Glarner Alpkäse | SUB |
| | L'Etivaz | SUB |
| | Gruyère | SUB |
| | Raclette du Valais / Walliser Raclette | SUB |
| | Sbrinz | SUB |
| | Tête de Moine, Fromage de Bellelay | SUB |
| | Vacherin fribourgeois | SUB |
| | Vacherin Mont-d'Or | SUB |
| | Werdenberger Sauerkäse / Liechtensteiner Sauerkäse / Bloderkäse | SUB |
| Frukt: | Poire à Botzi | SUB |
| Grönsaker: | Cardon épineux genevois | SUB |
| Köttprodukter och charkuteriprodukter: | Glarner Kalberwurst | SGB |
| | Longeole | SGB |
| | Saucisse d'Ajoie | SGB |
| | Saucisson neuchâtelois/Saucisse neuchâteloise | SGB |
| | Saucisson vaudois | SGB |
| | Saucisse aux choux vaudoise | SGB |
| | St. Galler Bratwurst/St. Galler Kalbsbratwurst | SGB |
| | Bündnerfleisch | SGB |
| | Viande séchée du Valais | SGB |
| Bageriprodukter: | Pain de seigle valaisan/Walliser Roggenbrot | SUB |
| Kvarnprodukter: | Rheintaler Ribel/Türggen Ribel | SUB |

Produkttyp

Namn

Skydd (1)

Kryddor:

Munder Safran

SUB

Ost:

Berner Alpkäse/Berner Hobelkäse

SUB

Formaggio d'alpe ticinese

SUB

Glarner Alpkäse

SUB

L'Etivaz

SUB

Gruyère

SUB

Raclette du Valais / Walliser Raclette

SUB

Sbrinz

SUB

Tête de Moine, Fromage de Bellelay

SUB

Vacherin fribourgeois

SUB

Vacherin Mont-d'Or

SUB

Werdenberger Sauerkäse / Liechtensteiner Sauerkäse / Bloderkäse

SUB

Frukt:

Poire à Botzi

SUB

Grönsaker:

Cardon épineux genevois

SUB

Köttprodukter och charkuteriprodukter:

Glarner Kalberwurst

SGB

Longeole

SGB

Saucisse d'Ajoie

SGB

Saucisson neuchâtelois/Saucisse neuchâteloise

SGB

Saucisson vaudois

SGB

Saucisse aux choux vaudoise

SGB

St. Galler Bratwurst/St. Galler Kalbsbratwurst

SGB

Bündnerfleisch

SGB

Viande séchée du Valais

SGB

Bageriprodukter:

Pain de seigle valaisan/Walliser Roggenbrot

SUB

Kvarnprodukter:

Rheintaler Ribel/Türggen Ribel

SUB

2.   Unionens ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar

Produktklasserna framgår av bilaga XI till kommissionens förordning (EU) nr 668/2014 (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

| Namn | Transkription till latinska bokstäver | Skydd (2) | Produkttyp |
| --- | --- | --- | --- |
| Gailtaler Almkäse | | SUB | Ost |
| Gailtaler Speck | | SGB | Köttprodukter |
| Marchfeldspargel | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Mostviertler Birnmost | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Steirischer Kren | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Steirisches Kürbiskernöl | | SGB | Oljor och fetter |
| Tiroler Almkäse / Tiroler Alpkäse | | SUB | Ost |
| Tiroler Bergkäse | | SUB | Ost |
| Tiroler Graukäse | | SUB | Ost |
| Tiroler Speck | | SGB | Köttprodukter |
| Vorarlberger Alpkäse | | SUB | Ost |
| Vorarlberger Bergkäse | | SUB | Ost |
| Wachauer Marille | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Waldviertler Graumohn | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Beurre d'Ardenne | | SUB | Oljor och fetter |
| Brussels grondwitloof | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fromage de Herve | | SUB | Ost |
| Gentse azalea | | SGB | Blommor och prydnadsväxter |
| Geraardsbergse Mattentaart | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Jambon d'Ardenne | | SGB | Köttprodukter |
| Liers vlaaike | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Pâté gaumais | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Poperingse Hopscheuten / Poperingse Hoppescheuten | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Vlaams – Brabantse Tafeldruif | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Bulgarsko rozovo maslo | | SGB | Eteriska oljor |
| Горнооряховски суджук | Gornooryahovski sudzhuk | SGB | Köttprodukter |
| Κουφέτα Αμυγδάλου Γεροσκήπου | Koufeta Amygdalou Geroskipou | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Λουκούμι Γεροσκήπου | Loukoumi Geroskipou | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Březnický ležák | | SGB | Öl |
| Brněnské pivo/Starobrněnské pivo | | SGB | Öl |
| Budějovické pivo | | SGB | Öl |
| Budějovický měšťanský var | | SGB | Öl |
| Černá Hora | | SGB | Öl |
| České pivo | | SGB | Öl |
| Českobudějovické pivo | | SGB | Öl |
| Český kmín | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Chamomilla bohemica | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Chelčicko – Lhenické ovoce | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Chodské pivo | | SGB | Öl |
| Hořické trubičky | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Jihočeská Niva | | SGB | Ost |
| Jihočeská Zlatá Niva | | SGB | Ost |
| Karlovarské oplatky | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Karlovarské trojhránky | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Karlovarský suchar | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Lomnické suchary | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Mariánskolázeňské oplatky | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Nošovické kysané zelí | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Olomoucké tvarůžky | | SGB | Ost |
| Pardubický perník | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Pohořelický kapr | | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Štramberské uši | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Třeboňský kapr | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| VALAŠSKÝ FRGÁL | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Všestarská cibule | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Žatecký chmel | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Znojemské pivo | | SGB | Öl |
| Aachener Printen | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Abensberger Spargel / Abensberger Qualitätsspargel | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Aischgründer Karpfen | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Allgäuer Bergkäse | | SUB | Ost |
| Altenburger Ziegenkäse | | SUB | Ost |
| Ammerländer Dielenrauchschinken / Ammerländer Katenschinken | | SGB | Köttprodukter |
| Ammerländer Schinken / Ammerländer Knochenschinken | | SGB | Köttprodukter |
| Bamberger Hörnla / Bamberger Hörnle / Bamberger Hörnchen | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Bayerische Breze / Bayerische Brezn / Bayerische Brez'n / Bayerische Brezel | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Bayerischer Meerrettich / Bayerischer Kren | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Bayerisches Bier | | SGB | Öl |
| Bayerisches Rindfleisch / Rindfleisch aus Bayern | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Bornheimer Spargel/Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Bremer Bier | | SGB | Öl |
| Bremer Klaben | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Diepholzer Moorschnucke | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Dithmarscher Kohl | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Dortmunder Bier | | SGB | Öl |
| Dresdner Christstollen / Dresdner Stollen/ Dresdner Weihnachtsstollen | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Düsseldorfer Mostert / Düsseldorfer Senf Mostert / Düsseldorfer Urtyp Mostert / Aechter Düsseldorfer Mostert | | SGB | Pâte de moutarde |
| Elbe-Saale Hopfen | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker | | SGB | Köttprodukter |
| Feldsalat von der Insel Reichenau | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Filderkraut / Filderspitzkraut | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fränkischer Karpfen / Frankenkarpfen / Karpfen aus Franken | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Göttinger Feldkieker | | SGB | Köttprodukter |
| Göttinger Stracke | | SGB | Köttprodukter |
| Greußener Salami | | SGB | Köttprodukter |
| Gurken von der Insel Reichenau | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Halberstädter Würstchen | | SGB | Köttprodukter |
| Hessischer Apfelwein | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Hessischer Handkäse / Hessischer Handkäs | | SGB | Ost |
| Hofer Bier | | SGB | Öl |
| Hofer Rindfleischwurst | | SGB | Köttprodukter |
| Holsteiner Karpfen | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken/ Holsteiner Katenrauchschinken/ Holsteiner Knochenschinken | | SGB | Köttprodukter |
| Hopfen aus der Hallertau | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Höri Bülle | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Kölsch | | SGB | Öl |
| Kulmbacher Bier | | SGB | Öl |
| Lausitzer Leinöl | | SGB | Oljor och fetter |
| Lübecker Marzipan | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Lüneburger Heidekartoffeln | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Lüneburger Heidschnucke | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Mainfranken Bier | | SGB | Öl |
| Meißner Fummel | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Münchener Bier | | SGB | Öl |
| Nieheimer Käse | | SGB | Ost |
| Nürnberger Bratwürste / Nürnberger Rostbratwürste | | SGB | Köttprodukter |
| Nürnberger Lebkuchen | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Oberpfälzer Karpfen | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Odenwälder Frühstückskäse | | SUB | Ost |
| Reuther Bier | | SGB | Öl |
| Rheinisches Apfelkraut | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Salate von der Insel Reichenau | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Salzwedeler Baumkuchen | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Schrobenhausener Sparge l/ Spargel aus dem Schrobenhausener Land / Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Schwäbische Maultaschen / Schwäbische Suppenmaultaschen | | SGB | Pastaprodukter |
| Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle | | SGB | Pastaprodukter |
| Schwäbisch-Hällisches Qualitätsschweinefleisch | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Schwarzwälder Schinken | | SGB | Köttprodukter |
| Schwarzwaldforelle | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Spalt Spalter | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Spargel aus Franken / Fränkischer Spargel /Franken-Spargel | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Spreewälder Gurken | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Spreewälder Meerrettich | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Stromberger Pflaume | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Tettnanger Hopfen | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Thüringer Leberwurst | | SGB | Köttprodukter |
| Thüringer Rostbratwurst | | SGB | Köttprodukter |
| Thüringer Rotwurst | | SGB | Köttprodukter |
| Tomaten von der Insel Reichenau | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Walbecker Spargel | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Weideochse vom Limpurger Rind | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Westfälischer Knochenschinken | | SGB | Köttprodukter |
| Westfälischer Pumpernickel | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Danablu | | SGB | Ost |
| Esrom | | SGB | Ost |
| Lammefjordsgulerod | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Lammefjordskartofler | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Vadehavslam | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Vadehavsstude | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Άγιος Ματθαίος Κέρκυρας | Agios Mattheos Kerkyras | SGB | Oljor och fetter |
| Αγουρέλαιο Χαλκιδικής | Agoureleo Chalkidikis | SUB | Oljor och fetter |
| Ακτινίδιο Πιερίας | Aktinidio Pierias | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ακτινίδιο Σπερχειού | Aktinidio Sperchiou | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ανεβατό | Anevato | SUB | Ost |
| Αποκορώνας Χανίων Κρήτης | Apokoronas Chanion Kritis | SUB | Oljor och fetter |
| Αρνάκι Ελασσόνας | Arnaki Elassonas | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Αρχάνες Ηρακλείου Κρήτης | Arxanes Irakliou Kritis | SUB | Oljor och fetter |
| Αυγοτάραχο Μεσολογγίου | Avgotaracho Messolongiou | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Βιάννος Ηρακλείου Κρήτης | Viannos Irakliou Kritis | SUB | Oljor och fetter |
| Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης | Vorios
  Mylopotamos
  Rethymnis
  Kritis | SUB | Oljor och fetter |
| Γαλοτύρι | Galotyri | SUB | Ost |
| Γραβιέρα Αγράφων | Graviera Agrafon | SUB | Ost |
| Γραβιέρα Κρήτης | Graviera Kritis | SUB | Ost |
| Γραβιέρα Νάξου | Graviera Naxou | SUB | Ost |
| Ελιά Καλαμάτας | Elia Kalamatas | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο ”Τροιζηνία” | Exeretiko partheno eleolado ”Trizinia” | SUB | Oljor och fetter |
| Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Θραψανό | Exeretiko partheno eleolado Thrapsano | SUB | Oljor och fetter |
| Εξαιρετικό Παρθένο Ελαιόλαδο Σέλινο Κρήτης | Exeretiko Partheno Eleolado Selino Kritis | SUB | Oljor och fetter |
| Ζάκυνθος | Zakynthos | SGB | Oljor och fetter |
| Θάσος | Thassos | SGB | Oljor och fetter |
| Θρούμπα Αμπαδιάς Ρεθύμνης Κρήτης | Throumpa Ampadias Rethymnis Kritis | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Θρούμπα Θάσου | Throumpa Thassou | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Θρούμπα Χίου | Throumpa Chiou | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Καλαθάκι Λήμνου | Kalathaki Limnou | SUB | Ost |
| Καλαμάτα | Kalamata | SUB | Oljor och fetter |
| Κασέρι | Kasseri | SUB | Ost |
| Κατίκι Δομοκού | Katiki Domokou | SUB | Ost |
| Κατσικάκι Ελασσόνας | Katsikaki Elassonas | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Κελυφωτό φυστίκι Φθιώτιδας | Kelifoto fystiki Fthiotidas | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Κεράσια τραγανά Ροδοχωρίου | Kerassia Tragana Rodochoriou | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Κεφαλογραβιέρα | Kefalograviera | SUB | Ost |
| Κεφαλονιά | Kefalonia | SGB | Oljor och fetter |
| Κολυμβάρι Χανίων Κρήτης | Kolymvari Chanion Kritis | SUB | Oljor och fetter |
| Κονσερβολιά Αμφίσσης | Konservolia Amfissis | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Κονσερβολιά Αρτας | Konservolia Artas | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Κονσερβολιά Αταλάντης | Konservolia Atalantis | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Κονσερβολιά Πηλίου Βόλου | Konservolia Piliou Volou | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Κονσερβολιά Ροβίων | Konservolia Rovion | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Κονσερβολιά Στυλίδας | Konservolia Stylidas | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Κοπανιστή | Kopanisti | SUB | Ost |
| Κορινθιακή Σταφίδα Βοστίτσα | Korinthiaki Stafida Vostitsa | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Κουμ Κουάτ Κέρκυρας | Koum kouat Kerkyras | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Κρανίδι Αργολίδας | Kranidi Argolidas | SUB | Oljor och fetter |
| Κρητικό παξιμάδι | Kritiko paximadi | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Κροκεές Λακωνίας | Krokees Lakonias | SUB | Oljor och fetter |
| Κρόκος Κοζάνης | Krokos Kozanis | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Λαδοτύρι Μυτιλήνης | Ladotyri Mytilinis | SUB | Ost |
| Λακωνία | Lakonia | SGB | Oljor och fetter |
| Λέσβος / Μυτιλήνη | Lesvos / Mytilini | SGB | Oljor och fetter |
| Λυγουριό Ασκληπιείου | Lygourio Asklipiiou | SUB | Oljor och fetter |
| Μανούρι | Manouri | SUB | Ost |
| Μανταρίνι Χίου | Mandarini Chiou | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Μαστίχα Χίου | Masticha Chiou | SUB | Naturliga gummi- och hartsvaror |
| Μαστιχέλαιο Χίου | Mastichelaio Chiou | SUB | Eteriska oljor |
| Μέλι Ελάτης Μαινάλου Βανίλια | Meli Elatis Menalou Vanilia | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Μεσσαρά | Messara | SUB | Oljor och fetter |
| Μετσοβόνε | Metsovone | SUB | Ost |
| Μήλα Ζαγοράς Πηλίου | Mila Zagoras Piliou | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Μήλα Ντελίσιους Πιλαφά Τριπόλεως | Mila Delicious Pilafa Tripoleos | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Μήλο Καστοριάς | Milo Kastorias | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Μπάτζος | Batzos | SUB | Ost |
| Ξερά σύκα Κύμης | Xera syka
  Kymis | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ξύγαλο Σητείας / Ξίγαλο Σητείας | Xygalo Siteias / Xigalo Siteias | SUB | Ost |
| Ξηρά Σύκα Ταξιάρχη | Xira Syka Taxiarchi | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ξυνομυζήθρα Κρήτης | Xynomyzithra Kritis | SUB | Ost |
| Ολυμπία | Olympia | SGB | Oljor och fetter |
| Πατάτα Κάτω Νευροκοπίου | Patata Kato Nevrokopiou | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Πατάτα Νάξου | Patata Naxou | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Πεζά Ηρακλείου Κρήτης | Peza Irakliou Kritis | SUB | Oljor och fetter |
| Πέτρινα Λακωνίας | Petrina Lakonias | SUB | Oljor och fetter |
| Πηχτόγαλο Χανίων | Pichtogalo Chanion | SUB | Ost |
| Πορτοκάλια Μάλεμε Χανίων Κρήτης | Portokalia Maleme Chanion Kritis | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Πράσινες Ελιές Χαλκιδικής | Prasines Elies Chalkidikis | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Πρέβεζα | Preveza | SGB | Oljor och fetter |
| Ροδάκινα Νάουσας | Rodakina Naoussas | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ρόδος | Rodos | SGB | Oljor och fetter |
| Σάμος | Samos | SGB | Oljor och fetter |
| Σαν Μιχάλη | San Michali | SUB | Ost |
| Σητεία Λασιθίου Κρήτης | Sitia Lasithiou Kritis | SUB | Oljor och fetter |
| Σταφίδα Ζακύνθου | Stafida Zakynthou | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Σταφίδα Ηλείας | Stafida Ilias | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Σύκα Βραβρώνας Μαρκοπούλου Μεσογείων | Syka Vavronas
  Markopoulou
  Messongion | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Σφέλα | Sfela | SUB | Ost |
| Τοματάκι Σαντορίνης | Tomataki Santorinis | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Τσακώνικη μελιτζάνα Λεωνιδίου | Tsakoniki Melitzana Leonidiou | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Τσίχλα Χίου | Tsikla Chiou | SUB | Naturliga gummi- och hartsvaror |
| Φάβα Σαντορίνης | Fava Santorinis | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Φασόλια Βανίλιες Φενεού | Fasolia Vanilies Feneou | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Φασόλια (Γίγαντες Ελέφαντες) Πρεσπών Φλώρινας | Fassolia
  Gigantes
  Elefantes
  Prespon
  Florinas | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Φασόλια (πλακέ μεγαλόσπερμα) Πρεσπών Φλώρινας | Fassolia (plake megalosperma) Prespon Florinas | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Φασόλια γίγαντες – ελέφαντες Καστοριάς | Fassolia GigantesElefantes Kastorias | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Φασόλια γίγαντες ελέφαντες Κάτω Νευροκοπίου | Fassolia Gigantes Elefantes Kato Nevrokopiou | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Φασόλια κοινά μεσόσπερμα Κάτω Νευροκοπίου | Fassolia kina Messosperma Kato
  Nevrokopiou | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Φέτα | Feta | SUB | Ost |
| Φιρίκι Πηλίου | Firiki Piliou | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Φοινίκι Λακωνίας | Finiki Lakonias | SUB | Oljor och fetter |
| Φορμαέλλα Αράχωβας Παρνασσού | Formaella Arachovas Parnassou | SUB | Ost |
| Φυστίκι Αίγινας | Fystiki Eginas | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Φυστίκι Μεγάρων | Fystiki Megaron | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Χανιά Κρήτης | Chania Kritis | SGB | Oljor och fetter |
| Aceite Campo de Calatrava | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite Campo de Montiel | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite de La Alcarria | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite de la Rioja | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite de la Comunitat Valenciana | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite de Mallorca / Aceite mallorquín / Oli de Mallorca / Oli mallorquí | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite de Terra Alta / Oli de Terra Alta | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite del Baix Ebre-Montsià / Oli del Baix Ebre-Montsià | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite del Bajo Aragón | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite de Lucena | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite de Navarra | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite Monterrubio | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceite Sierra del Moncayo | | SUB | Oljor och fetter |
| Aceituna Aloreña de Málaga | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Aceituna de Mallorca/Aceituna Mallorquina/Oliva de Mallorca/Oliva Mallorquina | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Afuega'l Pitu | | SUB | Ost |
| Ajo Morado de las Pedroñeras | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Alcachofa de Benicarló / Carxofa de Benicarló | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Alcachofa de Tudela | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Alfajor de Medina Sidonia | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina /Ametlla de Mallorca /Ametlla Mallorquina | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Alubia de La Bãneza-León | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Antequera | | SUB | Oljor och fetter |
| Arroz de Valencia / Arròs de València | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Arroz del Delta del Ebro / Arròs del Delta de l'Ebre | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Arzùa-Ulloa | | SUB | Ost |
| Avellana de Reus | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Azafrán de La Mancha | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Baena | | SUB | Oljor och fetter |
| Berenjena de Almagro | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Botillo del Bierzo | | SGB | Köttprodukter |
| Caballa de Andalucía | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Cabrales | | SUB | Ost |
| Calasparra | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Calçot de Valls | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Carne de Ávila | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne de Cantabria | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne de la Sierra de Guadarrama | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne de Morucha de Salamanca | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne de Vacuno del País Vasco / Euskal Okela | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Castaña de Galicia | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Cebolla Fuentes de Ebro | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Cebreiro | | SUB | Ost |
| Cecina de León | | SGB | Köttprodukter |
| Cereza del Jerte | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Cerezas de la Montaña de Alicante | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Chirimoya de la Costa tropical de Granada-Malága | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Chorizo de Cantimpalos | | SGB | Köttprodukter |
| Chorizo Riojano | | SGB | Köttprodukter |
| Chosco de Tineo | | SGB | Köttprodukter |
| Chufa de Valencia | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Cítricos Valencianos / Cítrics Valencians | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Clementinas de las Tierras del Ebro / Clementines de les Terres de l'Ebre | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Coliflor de Calahorra | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Cordero de Extremadura | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cordero de Navarra / Nafarroako Arkumea | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cordero Manchego | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cordero Segureño | | SGB | Köttprodukter |
| Dehesa de Extremadura | | SUB | Köttprodukter |
| Ensaimada de Mallorca / Ensaimada mallorquina | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Espárrago de Huétor-Tájar | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Espárrago de Navarra | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Estepa | | SUB | Oljor och fetter |
| Faba Asturiana | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Faba de Lourenzá | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Gamoneu / Gamonedo | | SUB | Ost |
| Garbanzo de Escacena | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Garbanzo de Fuentesaúco | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Gata-Hurdes | | SUB | Oljor och fetter |
| Gofio Canario | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Grelos de Galicia | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Guijuelo | | SUB | Köttprodukter |
| Idiazábal | | SUB | Ost |
| Jamón de Huelva | | SUB | Köttprodukter |
| Jamón de Serón | | SGB | Köttprodukter |
| Jamón de Teruel/Paleta de Teruel | | SUB | Köttprodukter |
| Jamón de Trevélez | | SGB | Köttprodukter |
| Jijona | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Judías de El Barco de Ávila | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Kaki Ribera del Xúquer | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Lacón Gallego | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Lechazo de Castilla y León | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Lenteja de La Armuña | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Lenteja de Tierra de Campos | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Les Garrigues | | SUB | Oljor och fetter |
| Los Pedroches | | SUB | Köttprodukter |
| Mahón-Menorca | | SUB | Ost |
| Mantecadas de Astorga | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Mantecados de Estepa | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Mantequilla de l'Alt Urgell y la Cerdanya / Mantega de l'Alt Urgell i la Cerdanya | | SUB | Oljor och fetter |
| Mantequilla de Soria | | SUB | Oljor och fetter |
| Manzana de Girona / Poma de Girona | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Manzana Reineta del Bierzo | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Mazapán de Toledo | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Mejillón de Galicia / Mexillón de Galicia | | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Melocotón de Calanda | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Melón de la Mancha | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Melva de Andalucía | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Miel de Galicia / Mel de Galicia | | SGB | Autres produits d'origine animale |
| Miel de Granada | | SUB | Autres produits d'origine animale |
| Miel de La Alcarria | | SUB | Autres produits d'origine animale |
| Miel de Tenerife | | SUB | Autres produits d'origine animale |
| Mongeta del Ganxet | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Montes de Granada | | SUB | Oljor och fetter |
| Montes de Toledo | | SUB | Oljor och fetter |
| Montoro-Adamuz | | SUB | Oljor och fetter |
| Nísperos Callosa d'En Sarriá | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pa de Pagès Català | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Pan de Alfacar | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Pan de Cea | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Pan de Cruz de Ciudad Real | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Papas Antiguas de Canarias | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pasas de Málaga | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pataca de Galicia / Patata de Galicia | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Patatas de Prades / Patates de Prades | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pemento da Arnoia | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pemento de Herbón | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pemento de Mougán | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pemento de Oímbra | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pemento do Couto | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pera de Jumilla | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pera de Lleida | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Peras de Rincón de Soto | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Picón Bejes-Tresviso | | SUB | Ost |
| Pimentón de la Vera | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Pimentón de Murcia | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Pimiento Asado del Bierzo | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pimiento de Fresno-Benavente | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pimiento de Gernika or Gernikako Piperra | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pimiento Riojano | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pimientos del Piquillo de Lodosa | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Plátano de Canarias | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pollo y Capón del Prat | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Poniente de Granada | | SUB | Oljor och fetter |
| Priego de Córdoba | | SUB | Oljor och fetter |
| Queso Camerano | | SUB | Ost |
| Queso Casin | | SUB | Ost |
| Queso de Flor de Guía / Queso de Media Flor de Guía / Queso de Guía | | SUB | Ost |
| Queso de La Serena | | SUB | Ost |
| Queso de l'Alt Urgell y la Cerdanya | | SUB | Ost |
| Queso de Murcia | | SUB | Ost |
| Queso de Murcia al vino | | SUB | Ost |
| Queso de Valdeón | | SGB | Ost |
| Queso Ibores | | SUB | Ost |
| Queso Los Beyos | | SGB | Ost |
| Queso Majorero | | SUB | Ost |
| Queso Manchego | | SUB | Ost |
| Queso Nata de Cantabria | | SUB | Ost |
| Queso Palmero / Queso de la Palma | | SUB | Ost |
| Queso Tetilla | | SUB | Ost |
| Queso Zamorano | | SUB | Ost |
| Quesucos de Liébana | | SUB | Ost |
| Roncal | | SUB | Ost |
| Salchichón de Vic / Llonganissa de Vic | | SGB | Köttprodukter |
| San Simón da Costa | | SUB | Ost |
| Sidra de Asturias / Sidra d'Asturies | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Sierra de Cadiz | | SUB | Oljor och fetter |
| Sierra de Cazorla | | SUB | Oljor och fetter |
| Sierra de Segura | | SUB | Oljor och fetter |
| Sierra Mágina | | SUB | Oljor och fetter |
| Siurana | | SUB | Oljor och fetter |
| Sobao Pasiego | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Sobrasada de Mallorca | | SGB | Köttprodukter |
| Tarta de Santiago | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Ternasco de Aragón | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Ternera Asturiana | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Ternera de Extremadura | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Ternera de Navarra / Nafarroako Aratxea | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Ternera Gallega | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Tomate La Cañada | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Torta del Casar | | SUB | Ost |
| Turrón de Agramunt / Torró d'Agramunt | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Turrón de Alicante | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Uva de mesa embolsada ”Vinalopó” | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Vinagre de Jerez | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Vinagre del Condado de Huelva | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Kainuun rönttönen | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Kitkan viisas | | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Lapin Poron kuivaliha | | SUB | Köttprodukter |
| Lapin Poron kylmäsavuliha | | SUB | Köttprodukter |
| Lapin Poron liha | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Lapin Puikula | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Puruveden muikku | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Abondance | | SUB | Ost |
| Agneau de lait des Pyrénées | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Agneau de l'Aveyron | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Agneau de Lozère | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Agneau de Pauillac | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Agneau du Périgord | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Agneau de Sisteron | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Agneau du Bourbonnais | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Agneau du Limousin | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Agneau du Poitou-Charentes | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Agneau du Quercy | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Ail blanc de Lomagne | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ail de la Drôme | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ail fumé d'Arleux | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ail rose de Lautrec | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Anchois de Collioure | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Asperge des sables des Landes | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Banon | | SUB | Ost |
| Barèges-Gavarnie | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Béa du Roussillon | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Beaufort | — | SUB | Ost |
| Bergamote(s) de Nancy | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Beurre Charentes-Poitou / Beurre des Charentes / Beurre des Deux-Sèvres | | SUB | Oljor och fetter |
| Beurre de Bresse | | SUB | Oljor och fetter |
| Beurre d'Isigny | | SUB | Oljor och fetter |
| Bleu d'Auvergne | | SUB | Ost |
| Bleu de Gex Haut-Jura / Bleu de Septmoncel | | SUB | Ost |
| Bleu des Causses | | SUB | Ost |
| Bleu du Vercors-Sassenage | | SUB | Ost |
| Bœuf charolais du Bourbonnais | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Bœuf de Bazas | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Bœuf de Chalosse | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Bœuf de Charolles | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Bœuf de Vendée | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Bœuf du Maine | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Boudin blanc de Rethel | | SGB | Köttprodukter |
| Brie de Meaux | | SUB | Ost |
| Brie de Melun | | SUB | Ost |
| Brioche vendéenne | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Brocciu Corse / Brocciu | | SUB | Ost |
| Camembert de Normandie | | SUB | Ost |
| Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy) | | SGB | Köttprodukter |
| Cantal / Fourme de Cantal / Cantalet | | SUB | Ost |
| Chabichou du Poitou | | SUB | Ost |
| Chaource | | SUB | Ost |
| Charolais | | SUB | Ost |
| Chasselas de Moissac | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Châtaigne d'Ardèche | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Chevrotin | | SUB | Ost |
| Cidre de Bretagne / Cidre Breton | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Cidre de Normandie / Cidre Normand | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Clémentine de Corse | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Coco de Paimpol | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Comté | | SUB | Ost |
| Coppa de Corse / Coppa de Corse – Coppa di Corsica | | SUB | Köttprodukter |
| Coquille Saint-Jacques des Côtes d'Armor | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Cornouaille | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Crème de Bresse | | SUB | Andra produkter från djur |
| Crème d'Isigny | | SUB | Andra produkter från djur |
| Crème fraîche fluide d'Alsace | | SGB | Andra produkter från djur |
| Crottin de Chavignol / Chavignol | | SUB | Ost |
| Dinde de Bresse | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Domfront | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Époisses | | SUB | Ost |
| Farine de blé noir de Bretagne / Farine de blé noir de Bretagne – Gwinizh du Breizh | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Farine de châtaigne corse / Farina castagnina corsa | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Farine de Petit Epeautre de Haute Provence | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Figue de Solliès | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fin Gras / Fin Gras du Mézenc | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Foin de Crau | | SUB | Foin |
| Fourme d'Ambert / Fourme de Montbrison | | SUB | Ost |
| Fraise du Périgord | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fraises de Nîmes | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Gâche vendéenne | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Génisse Fleur d'Aubrac | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Gruyère (3) | | SGB | Ost |
| Haricot tarbais | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Huile d'olive d'Aix-en-Provence | | SUB | Oljor och fetter |
| Huile d'olive de Corse / Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica | | SUB | Oljor och fetter |
| Huile d'olive de Haute-Provence | | SUB | Oljor och fetter |
| Huile d'olive de la Vallée des Baux-de-Provence | | SUB | Oljor och fetter |
| Huile d'olive de Nice | | SUB | Oljor och fetter |
| Huile d'olive de Nîmes | | SUB | Oljor och fetter |
| Huile d'olive de Nyons | | SUB | Oljor och fetter |
| Huile essentielle de lavande de Haute-Provence | | SUB | Oljor och fetter |
| Huîtres Marennes Oléron | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Jambon de Bayonne | | SGB | Köttprodukter |
| Jambon sec de Corse / Jambon sec de Corse – Prisuttu | | SUB | Köttprodukter |
| Jambon de l'Ardèche | | SGB | Köttprodukter |
| Jambon de Vendée | | SGB | Köttprodukter |
| Jambon sec et noix de jambon sec des Ardennes | | SGB | Köttprodukter |
| Kiwi de l'Adour | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Laguiole | | SUB | Ost |
| Langres | | SUB | Ost |
| Lentille vert du Puy | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Lentilles vertes du Berry | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Lingot du Nord | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Livarot | | SUB | Ost |
| Lonzo de Corse / Lonzo de Corse – Lonzu | | SUB | Köttprodukter |
| Mâche nantaise | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Mâconnais | | SUB | Ost |
| Maine – Anjou | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Maroilles / Marolles | | SUB | Ost |
| Melon de Guadeloupe | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Melon du Haut-Poitou | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Melon du Quercy | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Miel d'Alsace | | SGB | Andra produkter från djur |
| Miel de Corse / Mele di Corsica | | SUB | Andra produkter från djur |
| Miel de Provence | | SGB | Andra produkter från djur |
| Miel de sapin des Vosges | | SUB | Andra produkter från djur |
| Mirabelles de Lorraine | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Mogette de Vendée | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Mont d'or / Vacherin du Haut-Doubs | | SUB | Ost |
| Morbier | | SUB | Ost |
| Moules de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel | | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Moutarde de Bourgogne | | SGB | Pâte de moutarde |
| Munster / Munster-Géromé | | SUB | Ost |
| Muscat du Ventoux | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Neufchâtel | | SUB | Ost |
| Noisette de Cervione – Nuciola di Cervion | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Noix de Grenoble | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Noix du Périgord | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Œufs de Loué | | SGB | Andra produkter från djur |
| Oie d'Anjou | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Oignon de Roscoff | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Oignon doux des Cévennes | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Olive de Nice | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Olive de Nîmes | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Olives noires de la Vallée des Baux de Provence | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Olives noires de Nyons | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ossau-Iraty | | SUB | Ost |
| Pâté de Campagne Breton | | SGB | Köttprodukter |
| Pâtes d'Alsace | | SGB | Pastaprodukter |
| Pays d'Auge / Pays d'Auge-Cambremer | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Pélardon | | SUB | Ost |
| Petit Épeautre de Haute-Provence | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Picodon | | SUB | Ost |
| Piment d'Espelette / Piment d'Espelette – Ezpeletako Biperra | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Pintadeau de la Drôme | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Poireaux de Créances | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pomelo de Corse | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pomme de terre de l'Île de Ré | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pomme du Limousin | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pommes des Alpes de Haute Durance | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pommes de terre de Merville | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pommes et poires de Savoie | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pont-l'Évêque | | SUB | Ost |
| Porc d'Auvergne | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Porc de Franche-Comté | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Porc de la Sarthe | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Porc de Normandie | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Porc de Vendée | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Porc du Limousin | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Porc du Sud-Ouest | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Poulet des Cévennes / Chapon des Cévennes | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Pouligny-Saint-Pierre | | SUB | Ost |
| Prés-salés de la baie de Somme | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Prés-salés du Mont-Saint-Michel | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Pruneaux d'Agen / Pruneaux d'Agen mi-cuits | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Raviole du Dauphiné | | SGB | Pastaprodukter |
| Reblochon / Reblochon de Savoie | | SUB | Ost |
| Rigotte de Condrieu | | SUB | Ost |
| Rillettes de Tours | | SGB | Köttprodukter |
| Riz de Camargue | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Rocamadour | | SUB | Ost |
| Roquefort | | SUB | Ost |
| Sainte-Maure de Touraine | | SUB | Ost |
| Saint-Marcellin | | SGB | Ost |
| Saint-Nectaire | | SUB | Ost |
| Salers | | SUB | Ost |
| Saucisse de Montbéliard | | SGB | Köttprodukter |
| Saucisse de Morteau / Jésus de Morteau | | SGB | Köttprodukter |
| Saucisson de l'Ardèche | | SGB | Köttprodukter |
| Selles-sur-Cher | | SUB | Ost |
| Taureau de Camargue | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Tome des Bauges | | SUB | Ost |
| Tomme de Savoie | | SGB | Ost |
| Tomme des Pyrénées | | SGB | Ost |
| Valençay | | SUB | Ost |
| Veau de l'Aveyron et du Ségala | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Veau du Limousin | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles d'Alsace | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles d'Ancenis | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles d'Auvergne | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Bourgogne | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Bresse | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Bretagne | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Challans | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Cholet | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Gascogne | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Houdan | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Janzé | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de la Champagne | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de la Drôme | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de l'Ain | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Licques | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de l'Orléanais | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Loué | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Normandie | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles de Vendée | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles des Landes | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du Béarn | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du Berry | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du Charolais | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du Forez | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du Gatinais | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du Gers | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du Languedoc | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du Lauragais | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du Maine | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du plateau de Langres | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du Val de Sèvres | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Volailles du Velay | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Alföldi kamillavirágzat | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Budapesti szalámi / Budapesti téliszalámi | | SGB | Köttprodukter |
| Csabai kolbász / Csabai vastagkolbász | | SGB | Köttprodukter |
| Gönci kajszibarack | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Gyulai kolbász / Gyulai pároskolbász | | SGB | Köttprodukter |
| Hajdúsági torma | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Kalocsai fűszerpaprika örlemény | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Magyar szürkemarha hús | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Makói vöröshagyma / Makói hagyma | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Szegedi fűszerpaprika-őrlemény / Szegedi paprika | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Szegedi szalámi / Szegedi téliszalámi | | SUB | Köttprodukter |
| Szentesi paprika | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Szőregi rózsatő | | SGB | Blommor och prydnadsväxter |
| Clare Island Salmon | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Connemara Hill lamb / Uain Sléibhe Chonamara | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Imokilly Regato | | SUB | Ost |
| Timoleague Brown Pudding | | SGB | Köttprodukter |
| Waterford Blaa / Blaa | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Abbacchio Romano | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Acciughe Sotto Sale del Mar Ligure | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Aceto balsamico di Modena | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Aceto balsamico tradizionale di Modena | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Aglio Bianco Polesano | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Aglio di Voghiera | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Agnello del Centro Italia | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Agnello di Sardegna | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Alto Crotonese | | SUB | Oljor och fetter |
| Amarene Brusche di Modena | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Aprutino Pescarese | | SUB | Oljor och fetter |
| Arancia del Gargano | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Arancia di Ribera | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Arancia Rossa di Sicilia | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Asiago | | SUB | Ost |
| Asparago Bianco di Bassano | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Asparago bianco di Cimadolmo | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Asparago di Badoere | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Asparago verde di Altedo | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Basilico Genovese | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Bergamotto di Reggio Calabria – Olio essenziale | | SUB | Eteriska oljor |
| Bitto | | SUB | Ost |
| Bra | | SUB | Ost |
| Bresaola della Valtellina | | SGB | Köttprodukter |
| Brisighella | | SUB | Oljor och fetter |
| Brovada | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Bruzio | | SUB | Oljor och fetter |
| Caciocavallo Silano | | SUB | Ost |
| Canestrato di Moliterno | | SGB | Ost |
| Canestrato Pugliese | | SUB | Ost |
| Canino | | SUB | Oljor och fetter |
| Capocollo di Calabria | | SUB | Köttprodukter |
| Cappero di Pantelleria | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Carciofo Brindisino | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Carciofo di Paestum | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Carciofo Romanesco del Lazio | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Carciofo Spinoso di Sardegna | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Carota dell'Altopiano del Fucino | — | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Carota Novella di Ispica | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Cartoceto | | SUB | Oljor och fetter |
| Casatella Trevigiana | | SUB | Ost |
| Casciotta d'Urbino | | SUB | Ost |
| Castagna Cuneo | — | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Castagna del Monte Amiata | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Castagna di Montella | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Castagna di Vallerano | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Castelmagno | | SUB | Ost |
| Chianti Classico | | SUB | Oljor och fetter |
| Ciauscolo | | SGB | Köttprodukter |
| Cilento | | SUB | Oljor och fetter |
| Ciliegia dell'Etna | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ciliegia di Marostica | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ciliegia di Vignola | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Cinta Senese | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cipolla Rossa di Tropea Calabria | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Cipollotto Nocerino | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Clementine del Golfo di Taranto | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Clementine di Calabria | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Collina di Brindisi | | SUB | Oljor och fetter |
| Colline di Romagna | | SUB | Oljor och fetter |
| Colline Pontine | | SUB | Oljor och fetter |
| Colline Salernitane | — | SUB | Oljor och fetter |
| Colline Teatine | | SUB | Oljor och fetter |
| Coppa di Parma | | SGB | Köttprodukter |
| Coppa Piacentina | | SUB | Köttprodukter |
| Coppia Ferrarese | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Cotechino Modena | | SGB | Köttprodukter |
| Cozza di Scardovari | | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Crudo di Cuneo | | SUB | Köttprodukter |
| Culatello di Zibello | | SUB | Köttprodukter |
| Dauno | | SUB | Oljor och fetter |
| Fagioli Bianchi di Rotonda | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fagiolo Cannellino di Atina | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fagiolo Cuneo | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fagiolo di Lamon della Vallata Bellunese | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fagiolo di Sarconi | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fagiolo di Sorana | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Farina di castagne della Lunigiana | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Farina di Neccio della Garfagnana | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Farro di Monteleone di Spoleto | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Farro della Garfagnana | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fichi di Cosenza | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fico Bianco del Cilento | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ficodindia dell'Etna | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ficodindia di San Cono | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fiore Sardo | | SUB | Ost |
| Fontina | | SUB | Ost |
| Formaggella del Luinese | | SUB | Ost |
| Formaggio di Fossa di Sogliano | | SUB | Ost |
| Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana | | SUB | Ost |
| Fungo di Borgotaro | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Garda | | SUB | Oljor och fetter |
| Gorgonzola | | SUB | Ost |
| Grana Padano | | SUB | Ost |
| Insalata di Lusia | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Irpinia – Colline dell'Ufita | | SUB | Oljor och fetter |
| Kiwi Latina | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| La Bella della Daunia | — | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Laghi Lombardi | — | SUB | Oljor och fetter |
| Lametia | | SUB | Oljor och fetter |
| Lardo di Colonnata | | SGB | Köttprodukter |
| Lenticchia di Castelluccio di Norcia | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Limone Costa d'Amalfi | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Limone di Rocca Imperiale | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Limone di Siracusa | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Limone di Sorrento | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Limone Femminello del Gargano | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Limone Interdonato Messina | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Liquirizia di Calabria | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Lucca | | SUB | Oljor och fetter |
| Maccheroncini di Campofilone | | SGB | Pastaprodukter |
| Marrone della Valle di Susa | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Marrone del Mugello | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Marrone di Caprese Michelangelo | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Marrone di Castel del Rio | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Marrone di Combai | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Marrone di Roccadaspide | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Marrone di San Zeno | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Marroni del Monfenera | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Mela Alto Adige / Südtiroler Apfel | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Mela di Valtellina | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Mela Rossa Cuneo | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Mela Val di Non | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Melannurca Campana | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Melanzana Rossa di Rotonda | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Melone Mantovano | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Miele della Lunigiana | | SUB | Andra produkter från djur |
| Miele delle Dolomiti Bellunesi | | SUB | Andra produkter från djur |
| Miele Varesino | | SUB | Andra produkter från djur |
| Molise | | SUB | Oljor och fetter |
| Montasio | | SUB | Ost |
| Monte Etna | | SUB | Oljor och fetter |
| Monte Veronese | | SUB | Ost |
| Monti Iblei | | SUB | Oljor och fetter |
| Mortadella Bologna | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Mozzarella di Bufala Campana | | SUB | Ost |
| Murazzano | | SUB | Ost |
| Nocciola del Piemonte / Nocciola Piemonte | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Nocciola di Giffoni | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Nocciola Romana | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Nocellara del Belice | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Nostrano Valtrompia | | SUB | Ost |
| Oliva Ascolana del Piceno | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pagnotta del Dittaino | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pancetta di Calabria | | SUB | Köttprodukter |
| Pancetta Piacentina | | SUB | Köttprodukter |
| Pane casareccio di Genzano | — | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Pane di Altamura | — | SUB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Pane di Matera | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Panforte di Siena | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Parmigiano Reggiano | — | SUB | Ost |
| Pasta di Gragnano | | SGB | Pastaprodukter |
| Patata dell'Alto Viterbese | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Patata della Sila | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Patata di Bologna | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pecorino Crotonese | | SUB | Ost |
| Pecorino di Filiano | | SUB | Ost |
| Pecorino di Picinisco | | SUB | Ost |
| Pecorino Romano | | SUB | Ost |
| Pecorino Sardo | | SUB | Ost |
| Pecorino Siciliano | | SUB | Ost |
| Pecorino Toscano | | SUB | Ost |
| Penisola Sorrentina | | SUB | Oljor och fetter |
| Peperone di Pontecorvo | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Peperone di Senise | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pera dell'Emilia Romagna | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pera mantovana | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pescabivona | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pesca di Leonforte | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pesca di Verona | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pesca e nettarina di Romagna | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Piacentinu Ennese | | SUB | Ost |
| Piadina Romagnola / Piada Romagnola | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Piave | | SUB | Ost |
| Pistacchio verde di Bronte | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pomodorino del Piennolo del Vesuvio | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pomodoro di Pachino | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pomodoro S. Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Porchetta di Ariccia | | SGB | Köttprodukter |
| Pretuziano delle Colline Teramane | | SUB | Oljor och fetter |
| Prosciutto Amatriciano | | SGB | Köttprodukter |
| Prosciutto di Carpegna | | SUB | Köttprodukter |
| Prosciutto di Modena | | SUB | Köttprodukter |
| Prosciutto di Norcia | | SGB | Köttprodukter |
| Prosciutto di Parma | | SUB | Köttprodukter |
| Prosciutto di Sauris | | SGB | Köttprodukter |
| Prosciutto di S. Daniele | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Prosciutto Toscano | | SUB | Köttprodukter |
| Prosciutto Veneto Berico-Euganeo | | SUB | Köttprodukter |
| Provolone del Monaco | | SUB | Ost |
| Provolone Valpadana | | SUB | Ost |
| Puzzone di Moena / Spretz Tzaorì | | SUB | Ost |
| Quartirolo Lombardo | | SUB | Ost |
| Radicchio di Chioggia | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Radicchio di Verona | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Radicchio Rosso di Treviso | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Radicchio Variegato di Castelfranco | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ragusano | | SUB | Ost |
| Raschera | | SUB | Ost |
| Ricciarelli di Siena | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Ricotta di Bufala Campana | | SUB | Andra produkter från djur |
| Ricotta Romana | | SUB | Ost |
| Riso del Delta del Po | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Riso di Baraggia Biellese e Vercellese | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Riso Nano Vialone Veronese | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Riviera Ligure | | SUB | Oljor och fetter |
| Robiola di Roccaverano | | SUB | Ost |
| Sabina | | SUB | Oljor och fetter |
| Salama da sugo | | SGB | Köttprodukter |
| Salame Brianza | | SUB | Köttprodukter |
| Salame Cremona | | SGB | Köttprodukter |
| Salame di Varzi | | SGB | Köttprodukter |
| Salame d'oca di Mortara | | SGB | Köttprodukter |
| Salame Felino | | SGB | Köttprodukter |
| Salame Piacentino | | SUB | Köttprodukter |
| Salame S. Angelo | | SGB | Köttprodukter |
| Salamini italiani alla cacciatora | | SUB | Köttprodukter |
| Salmerino del Trentino | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Salsiccia di Calabria | | SUB | Köttprodukter |
| Salva Cremasco | | SUB | Ost |
| Sardegna | | SUB | Oljor och fetter |
| Scalogno di Romagna | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Sedano Bianco di Sperlonga | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Seggiano | | SUB | Oljor och fetter |
| Soppressata di Calabria | | SUB | Köttprodukter |
| Soprèssa Vicentina | | SUB | Köttprodukter |
| Speck dell'Alto Adige / Südtiroler Markenspeck / Südtiroler Speck | | SGB | Köttprodukter |
| Spressa delle Giudicarie | | SUB | Ost |
| Squacquerone di Romagna | | SUB | Ost |
| Stelvio / Stilfser | | SUB | Ost |
| Strachitunt | | SUB | Ost |
| Susina di Dro | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Taleggio | | SUB | Ost |
| Tergeste | | SUB | Oljor och fetter |
| Terra di Bari | | SUB | Oljor och fetter |
| Terra d'Otranto | | SUB | Oljor och fetter |
| Terre Aurunche | | SUB | Oljor och fetter |
| Terre di Siena | | SUB | Oljor och fetter |
| Terre Tarentine | | SUB | Oljor och fetter |
| Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino | | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Toma Piemontese | | SUB | Ost |
| Torrone di Bagnara | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Toscano | | SGB | Oljor och fetter |
| Trote del Trentino | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Tuscia | | SUB | Oljor och fetter |
| Umbria | | SUB | Oljor och fetter |
| Uva da tavola di Canicattì | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Uva da tavola di Mazzarrone | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Uva di Puglia | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Val di Mazara | | SUB | Oljor och fetter |
| Valdemone | | SUB | Oljor och fetter |
| Valle d'Aosta Fromadzo | | SUB | Ost |
| Valle d'Aosta Jambon de Bosses | | SUB | Köttprodukter |
| Valle d'Aosta Lard d'Arnad | | SUB | Köttprodukter |
| Valle del Belice | | SUB | Oljor och fetter |
| Valli Trapanesi | | SUB | Oljor och fetter |
| Valtellina Casera | | SUB | Ost |
| Vastedda della valle del Belìce | | SUB | Ost |
| Veneto Valpolicella, Veneto Euganei e Berici, Veneto del Grappa | | SUB | Oljor och fetter |
| Vitellone bianco dell'Appennino Centrale | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Vulture | | SUB | Oljor och fetter |
| Zafferano dell'Aquila | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Zafferano di San Gimignano | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Zafferano di sardegna | | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Zampone Modena | | SGB | Köttprodukter |
| Daujėnų naminė duona | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Lietuviškas varškės sūris | | SGB | Ost |
| Seinų / Lazdijų krašto medus / Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny | | SUB | Andra produkter från djur |
| Stakliškės | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Beurre rose – Marque nationale du Grand-Duché de Luxembourg | | SUB | Oljor och fetter |
| Miel – Marque nationale du Grand-Duché de Luxembourg | | SUB | Andra produkter från djur |
| Salaisons fumées, marque nationale du Grand-Duché de Luxembourg | | SGB | Köttprodukter |
| Viande de porc, marque nationale du Grand-Duché de Luxembourg | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Boeren-Leidse met sleutels | | SUB | Ost |
| Edam Holland | | SGB | Ost |
| Gouda Holland | | SGB | Ost |
| Kanterkaas / Kanternagelkaas / Kanterkomijnekaas | | SUB | Ost |
| Noord-Hollandse Edammer | | SUB | Ost |
| Noord-Hollandse Gouda | | SUB | Ost |
| Opperdoezer Ronde | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Westlandse druif | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Andruty Kaliskie | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Bryndza Podhalańska | | SUB | Ost |
| Cebularz lubelski | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Chleb prądnicki | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Fasola korczyńska | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca / Fasola z Doliny Dunajca | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Fasola Wrzawska | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Jabłka grójeckie | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Jabłka łąckie | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Jagnięcina podhalańska | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Karp zatorski | | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Kiełbasa lisiecka | | SGB | Köttprodukter |
| Kołocz śląski/kołacz śląski | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Miód drahimski | | SGB | Andra produkter från djur |
| Miód kurpiowski | | SGB | Andra produkter från djur |
| Miód wrzosowy z Borów Dolnośląskich | | SGB | Andra produkter från djur |
| Obwarzanek krakowski | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Oscypek | | SUB | Ost |
| Podkarpacki miód spadziowy | | SUB | Andra produkter från djur |
| Redykołka | | SUB | Ost |
| Rogal świętomarciński | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Ser koryciński swojski | | SGB | Ost |
| Śliwka szydłowska | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Suska sechlońska | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Truskawka kaszubska lub Kaszëbskô malëna | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Wielkopolski ser smażony | | SGB | Ost |
| Wiśnia nadwiślanka | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Alheira de Barroso-Montalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Alheira de Vinhais | | SGB | Köttprodukter |
| Ameixa d'Elvas | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Amêndoa Douro | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Ananás dos Açores/São Miguel | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Anona da Madeira | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Arroz Carolino Lezírias Ribatejanas | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Azeite de Moura | | SUB | Oljor och fetter |
| Azeite de Trás-os-Montes | | SUB | Oljor och fetter |
| Azeite do Alentejo Interior | | SUB | Andra produkter från djur |
| Azeites da Beira Interior (Azeite da Beira Alta, Azeite da Beira Baixa) | | SUB | Oljor och fetter |
| Azeites do Norte Alentejano | | SUB | Oljor och fetter |
| Azeites do Ribatejo | | SUB | Oljor och fetter |
| Azeitona de conserva Negrinha de Freixo | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Batata de Trás-os-montes | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Batata doce de Aljezur | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Borrego da Beira | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Borrego de Montemor-o-Novo | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Borrego do Baixo Alentejo | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Borrego do Nordeste Alentejano | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Borrego Serra da Estrela | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Borrego Terrincho | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Butelo de Vinhais /Bucho de Vinhais / Chouriço de Ossos de Vinhais | | SGB | Köttprodukter |
| Cabrito da Beira | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cabrito da Gralheira | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cabrito das Terras Altas do Minho | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cabrito de Barroso | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cabrito do Alentejo | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cabrito Transmontano | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cacholeira Branca de Portalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Carnalentejana | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne Arouquesa | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne Barrosã | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne Cachena da Peneda | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne da Charneca | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne de Bísaro Transmonano / Carne de Porco Transmontano | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne de Bravo do Ribatejo | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne de Porco Alentejano | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne dos Açores | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne Marinhoa | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne Maronesa | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne Mertolenga | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Carne Mirandesa | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Castanha da Terra Fria | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Castanha de Padrela | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Castanha dos Soutos da Lapa | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Castanha Marvão-Portalegre | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Cereja da Cova da Beira | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Cereja de São Julião-Portalegre | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Chouriça de carne de Barroso-Montalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Chouriça de Carne de Vinhais / Linguiça de Vinhais | | SGB | Köttprodukter |
| Chouriça doce de Vinhais | | SGB | Köttprodukter |
| Chouriço azedo de Vinhais / Azedo de Vinhais / Chouriço de Pão de Vinhais | | SGB | Köttprodukter |
| Chouriço de Abóbora de Barroso-Montalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Chouriço de Carne de Estremoz e Borba | | SGB | Köttprodukter |
| Chouriço de Portalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Chouriço grosso de Estremoz e Borba | | SGB | Köttprodukter |
| Chouriço Mouro de Portalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Citrinos do Algarve | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Cordeiro Bragançano | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cordeiro de Barroso / Anho de Barroso / Cordeiro de leite de Barroso | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Cordeiro Mirandês / Canhono Mirandês | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Farinheira de Estremoz e Borba | | SGB | Köttprodukter |
| Farinheira de Portalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Linguiça de Portalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Linguiça do Baixo Alentejo / Chouriço de carne do Baixo Alentejo | | SGB | Köttprodukter |
| Lombo Branco de Portalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Lombo Enguitado de Portalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Maçã Bravo de Esmolfe | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Maçã da Beira Alta | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Maçã da Cova da Beira | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Maçã de Alcobaça | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Maçã de Portalegre | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Maçã Riscadinha de Palmela | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Maracujá dos Açores/S. Miguel | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Mel da Serra da Lousã | | SUB | Andra produkter från djur |
| Mel da Serra de Monchique | | SUB | Andra produkter från djur |
| Mel da Terra Quente | | SUB | Andra produkter från djur |
| Mel das Terras Altas do Minho | | SUB | Andra produkter från djur |
| Mel de Barroso | | SUB | Andra produkter från djur |
| Mel do Alentejo | | SUB | Andra produkter från djur |
| Mel do Parque de Montezinho | | SUB | Andra produkter från djur |
| Mel do Ribatejo Norte (Serra d'Aire, Albufeira de Castelo de Bode, Bairro, Alto Nabão) | | SUB | Andra produkter från djur |
| Mel dos Açores | | SUB | Andra produkter från djur |
| Morcela de Assar de Portalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Morcela de Cozer de Portalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Morcela de Estremoz e Borba | | SGB | Köttprodukter |
| Ovos moles de Aveiro | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Paio de Estremoz e Borba | | SGB | Köttprodukter |
| Paia de Lombo de Estremoz e Borba | | SGB | Köttprodukter |
| Paia de Toucinho de Estremoz e Borba | | SGB | Köttprodukter |
| Painho de Portalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Paio de Beja | | SGB | Köttprodukter |
| Pastel de Tentúgal | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Pêra Rocha do Oeste | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Pêssego da Cova da Beira | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Presunto de Barrancos | | SUB | Köttprodukter |
| Presunto de Barroso | | SGB | Köttprodukter |
| Presunto de Camp Maior e Elvas / Paleta de Campo Maior e Elvas | | SGB | Köttprodukter |
| Presunto de Santana da Serra / Paleta de Santana da Serra | | SGB | Köttprodukter |
| Presunto de Vinhais / Presunto Bísaro de Vinhais | | SGB | Köttprodukter |
| Presunto do Alentejo / Paleta do Alentejo | | SUB | Köttprodukter |
| Queijo de Azeitão | | SUB | Ost |
| Queijo de cabra Transmontano | | SUB | Ost |
| Queijo de Évora | | SUB | Oljor och fetter |
| Queijo de Nisa | | SUB | Ost |
| Queijo do Pico | | SUB | Ost |
| Queijo mestiço de Tolosa | | SGB | Ost |
| Queijo Rabaçal | | SUB | Ost |
| Queijo São Jorge | | SUB | Ost |
| Queijo Serpa | | SUB | Ost |
| Queijo Serra da Estrela | | SUB | Ost |
| Queijo Terrincho | | SUB | Ost |
| Queijos da Beira Baixa (Queijo de Castelo Branco, Queijo Amarelo da Beira Baixa, Queijo Picante da Beira Baixa) | | SUB | Ost |
| Requeijão da Beira Baixa | | SUB | Andra produkter från djur |
| Requeijão Serra da Estrela | | SUB | Andra produkter från djur |
| Salpicão de Barroso-Montalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Salpicão de Vinhais | | SGB | Köttprodukter |
| Sangueira de Barroso-Montalegre | | SGB | Köttprodukter |
| Travia da Beira Baixa | | SUB | Andra produkter från djur |
| Vitela de Lafões | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Magiun de prune Topoloveni | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Bruna bönor från Öland | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Kalix Löjrom | | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Skånsk spettkaka | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Svecia | | SGB | Ost |
| Upplandskubb | | SUB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Bovški sir | | SUB | Ost |
| Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre | | SUB | Oljor och fetter |
| Kočevski gozdni med | | SUB | Andra produkter från djur |
| Kraška panceta | | SGB | Köttprodukter |
| Kraški med | | SUB | Andra produkter från djur |
| Kraški pršut | | SGB | Köttprodukter |
| Kraški zašink | | SGB | Köttprodukter |
| Mohant | | SUB | Ost |
| Nanoški sir | | SUB | Ost |
| Prekmurska šunka | | SGB | Viande (et abats) frais |
| Prleška tünka | | SGB | Köttprodukter |
| Ptujski lük | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Šebreljski želodec | | SGB | Köttprodukter |
| Slovenski med | | SGB | Andra produkter från djur |
| Štajersko prekmursko bučno olje | | SGB | Oljor och fetter |
| Tolminc | | SUB | Ost |
| Zgornjesavinjski želodec | | SGB | Köttprodukter |
| Oravský korbáčik | | SGB | Ost |
| Paprika Žitava / Žitavská paprika | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Skalický trdelnik | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Slovenská bryndza | | SGB | Ost |
| Slovenská parenica | | SGB | Ost |
| Slovenský oštiepok | | SGB | Ost |
| Tekovský salámový syr | | SGB | Ost |
| Zázrivské vojky | | SGB | Ost |
| Zázrivský korbáčik | | SGB | Ost |
| Arbroath Smokies | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Armagh Bramley Apples | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Beacon Fell traditional Lancashire cheese | | SUB | Ost |
| Bonchester cheese | | SUB | Ost |
| Buxton blue | | SUB | Ost |
| Cornish Clotted Cream | | SUB | Andra produkter från djur |
| Cornish Pasty | | SGB | Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror |
| Cornish Sardines | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Dorset Blue Cheese | | SGB | Ost |
| Dovedale cheese | | SUB | Ost |
| East Kent Goldings | | SUB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Exmoor Blue Cheese | | SGB | Ost |
| Fal Oyster | | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Fenland Celery | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Gloucestershire cider/perry | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Herefordshire cider/perry | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Isle of Man Manx Loaghtan Lamb | — | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Jersey Royal potatoes | — | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Isle of Man Queenies | | SUB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Kentish ale and Kentish strong ale | — | SGB | Öl |
| Lakeland Herdwick | | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Lough Neagh Eel | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Melton Mowbray Pork Pie | | SGB | Köttprodukter |
| Native Shetland Wool | | SUB | Laine |
| Newmarket Sausage | | SGB | Köttprodukter |
| New Season Comber Potatoes / Comber Earlies | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Orkney beef | — | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Orkney lamb | — | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Orkney Scottish Island Cheddar | | SGB | Ost |
| Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes | | SGB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Rutland Bitter | — | SGB | Öl |
| Scotch Beef | — | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Scotch Lamb | — | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Scottish Farmed Salmon | — | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Scottish Wild Salmon | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Shetland Lamb | — | SUB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Single Gloucester | — | SUB | Ost |
| Staffordshire Cheese | — | SUB | Ost |
| Stornoway Black Pudding | | SGB | Köttprodukter |
| Swaledale cheese / Swaledale ewes' cheese | — | SUB | Ost |
| Teviotdale Cheese | | SGB | Ost |
| Traditional Cumberland Sausage | | SGB | Köttprodukter |
| Traditional Grimsby Smoked Fish | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Welsh Beef | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Welsh lamb | | SGB | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| West Country Beef | | SGB | Viande (et abats) frais |
| West Country farmhouse Cheddar cheese | | SUB | Ost |
| West Country Lamb | | SGB | Viande (et abats) frais |
| White Stilton cheese / Blue Stilton cheese | | SUB | Ost |
| Whitstable oysters | | SGB | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| Worcestershire cider/perry | | SGB | Övriga produkter i bilaga I till fördraget |
| Yorkshire Forced Rhubarb | | SUB | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| Yorkshire Wensleydale | | SGB | Ost |

Namn

Transkription till latinska bokstäver

Skydd (2)

Produkttyp

Gailtaler Almkäse

SUB

Ost

Gailtaler Speck

SGB

Köttprodukter

Marchfeldspargel

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Mostviertler Birnmost

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Steirischer Kren

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Steirisches Kürbiskernöl

SGB

Oljor och fetter

Tiroler Almkäse / Tiroler Alpkäse

SUB

Ost

Tiroler Bergkäse

SUB

Ost

Tiroler Graukäse

SUB

Ost

Tiroler Speck

SGB

Köttprodukter

Vorarlberger Alpkäse

SUB

Ost

Vorarlberger Bergkäse

SUB

Ost

Wachauer Marille

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Waldviertler Graumohn

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Beurre d'Ardenne

SUB

Oljor och fetter

Brussels grondwitloof

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fromage de Herve

SUB

Ost

Gentse azalea

SGB

Blommor och prydnadsväxter

Geraardsbergse Mattentaart

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Jambon d'Ardenne

SGB

Köttprodukter

Liers vlaaike

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Pâté gaumais

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Poperingse Hopscheuten / Poperingse Hoppescheuten

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Vlaams – Brabantse Tafeldruif

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Bulgarsko rozovo maslo

SGB

Eteriska oljor

Горнооряховски суджук

Gornooryahovski sudzhuk

SGB

Köttprodukter

Κουφέτα Αμυγδάλου Γεροσκήπου

Koufeta Amygdalou Geroskipou

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Λουκούμι Γεροσκήπου

Loukoumi Geroskipou

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Březnický ležák

SGB

Öl

Brněnské pivo/Starobrněnské pivo

SGB

Öl

Budějovické pivo

SGB

Öl

Budějovický měšťanský var

SGB

Öl

Černá Hora

SGB

Öl

České pivo

SGB

Öl

Českobudějovické pivo

SGB

Öl

Český kmín

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Chamomilla bohemica

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Chelčicko – Lhenické ovoce

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Chodské pivo

SGB

Öl

Hořické trubičky

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Jihočeská Niva

SGB

Ost

Jihočeská Zlatá Niva

SGB

Ost

Karlovarské oplatky

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Karlovarské trojhránky

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Karlovarský suchar

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Lomnické suchary

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Mariánskolázeňské oplatky

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Nošovické kysané zelí

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Olomoucké tvarůžky

SGB

Ost

Pardubický perník

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Pohořelický kapr

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Štramberské uši

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Třeboňský kapr

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

VALAŠSKÝ FRGÁL

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Všestarská cibule

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Žatecký chmel

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Znojemské pivo

SGB

Öl

Aachener Printen

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Abensberger Spargel / Abensberger Qualitätsspargel

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Aischgründer Karpfen

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Allgäuer Bergkäse

SUB

Ost

Altenburger Ziegenkäse

SUB

Ost

Ammerländer Dielenrauchschinken / Ammerländer Katenschinken

SGB

Köttprodukter

Ammerländer Schinken / Ammerländer Knochenschinken

SGB

Köttprodukter

Bamberger Hörnla / Bamberger Hörnle / Bamberger Hörnchen

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Bayerische Breze / Bayerische Brezn / Bayerische Brez'n / Bayerische Brezel

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Bayerischer Meerrettich / Bayerischer Kren

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Bayerisches Bier

SGB

Öl

Bayerisches Rindfleisch / Rindfleisch aus Bayern

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Bornheimer Spargel/Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Bremer Bier

SGB

Öl

Bremer Klaben

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Diepholzer Moorschnucke

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Dithmarscher Kohl

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Dortmunder Bier

SGB

Öl

Dresdner Christstollen / Dresdner Stollen/ Dresdner Weihnachtsstollen

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Düsseldorfer Mostert / Düsseldorfer Senf Mostert / Düsseldorfer Urtyp Mostert / Aechter Düsseldorfer Mostert

SGB

Pâte de moutarde

Elbe-Saale Hopfen

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker

SGB

Köttprodukter

Feldsalat von der Insel Reichenau

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Filderkraut / Filderspitzkraut

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fränkischer Karpfen / Frankenkarpfen / Karpfen aus Franken

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Göttinger Feldkieker

SGB

Köttprodukter

Göttinger Stracke

SGB

Köttprodukter

Greußener Salami

SGB

Köttprodukter

Gurken von der Insel Reichenau

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Halberstädter Würstchen

SGB

Köttprodukter

Hessischer Apfelwein

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Hessischer Handkäse / Hessischer Handkäs

SGB

Ost

Hofer Bier

SGB

Öl

Hofer Rindfleischwurst

SGB

Köttprodukter

Holsteiner Karpfen

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken/ Holsteiner Katenrauchschinken/ Holsteiner Knochenschinken

SGB

Köttprodukter

Hopfen aus der Hallertau

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Höri Bülle

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Kölsch

SGB

Öl

Kulmbacher Bier

SGB

Öl

Lausitzer Leinöl

SGB

Oljor och fetter

Lübecker Marzipan

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Lüneburger Heidekartoffeln

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Lüneburger Heidschnucke

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Mainfranken Bier

SGB

Öl

Meißner Fummel

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Münchener Bier

SGB

Öl

Nieheimer Käse

SGB

Ost

Nürnberger Bratwürste / Nürnberger Rostbratwürste

SGB

Köttprodukter

Nürnberger Lebkuchen

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Oberpfälzer Karpfen

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Odenwälder Frühstückskäse

SUB

Ost

Reuther Bier

SGB

Öl

Rheinisches Apfelkraut

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Salate von der Insel Reichenau

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Salzwedeler Baumkuchen

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Schrobenhausener Sparge l/ Spargel aus dem Schrobenhausener Land / Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Schwäbische Maultaschen / Schwäbische Suppenmaultaschen

SGB

Pastaprodukter

Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle

SGB

Pastaprodukter

Schwäbisch-Hällisches Qualitätsschweinefleisch

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Schwarzwälder Schinken

SGB

Köttprodukter

Schwarzwaldforelle

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Spalt Spalter

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Spargel aus Franken / Fränkischer Spargel /Franken-Spargel

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Spreewälder Gurken

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Spreewälder Meerrettich

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Stromberger Pflaume

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Tettnanger Hopfen

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Thüringer Leberwurst

SGB

Köttprodukter

Thüringer Rostbratwurst

SGB

Köttprodukter

Thüringer Rotwurst

SGB

Köttprodukter

Tomaten von der Insel Reichenau

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Walbecker Spargel

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Weideochse vom Limpurger Rind

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Westfälischer Knochenschinken

SGB

Köttprodukter

Westfälischer Pumpernickel

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Danablu

SGB

Ost

Esrom

SGB

Ost

Lammefjordsgulerod

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Lammefjordskartofler

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Vadehavslam

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Vadehavsstude

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Άγιος Ματθαίος Κέρκυρας

Agios Mattheos Kerkyras

SGB

Oljor och fetter

Αγουρέλαιο Χαλκιδικής

Agoureleo Chalkidikis

SUB

Oljor och fetter

Ακτινίδιο Πιερίας

Aktinidio Pierias

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ακτινίδιο Σπερχειού

Aktinidio Sperchiou

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ανεβατό

Anevato

SUB

Ost

Αποκορώνας Χανίων Κρήτης

Apokoronas Chanion Kritis

SUB

Oljor och fetter

Αρνάκι Ελασσόνας

Arnaki Elassonas

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Αρχάνες Ηρακλείου Κρήτης

Arxanes Irakliou Kritis

SUB

Oljor och fetter

Αυγοτάραχο Μεσολογγίου

Avgotaracho Messolongiou

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Βιάννος Ηρακλείου Κρήτης

Viannos Irakliou Kritis

SUB

Oljor och fetter

Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης

Vorios

Mylopotamos

Rethymnis

Kritis

SUB

Oljor och fetter

Γαλοτύρι

Galotyri

SUB

Ost

Γραβιέρα Αγράφων

Graviera Agrafon

SUB

Ost

Γραβιέρα Κρήτης

Graviera Kritis

SUB

Ost

Γραβιέρα Νάξου

Graviera Naxou

SUB

Ost

Ελιά Καλαμάτας

Elia Kalamatas

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο ”Τροιζηνία”

Exeretiko partheno eleolado ”Trizinia”

SUB

Oljor och fetter

Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Θραψανό

Exeretiko partheno eleolado Thrapsano

SUB

Oljor och fetter

Εξαιρετικό Παρθένο Ελαιόλαδο Σέλινο Κρήτης

Exeretiko Partheno Eleolado Selino Kritis

SUB

Oljor och fetter

Ζάκυνθος

Zakynthos

SGB

Oljor och fetter

Θάσος

Thassos

SGB

Oljor och fetter

Θρούμπα Αμπαδιάς Ρεθύμνης Κρήτης

Throumpa Ampadias Rethymnis Kritis

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Θρούμπα Θάσου

Throumpa Thassou

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Θρούμπα Χίου

Throumpa Chiou

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Καλαθάκι Λήμνου

Kalathaki Limnou

SUB

Ost

Καλαμάτα

Kalamata

SUB

Oljor och fetter

Κασέρι

Kasseri

SUB

Ost

Κατίκι Δομοκού

Katiki Domokou

SUB

Ost

Κατσικάκι Ελασσόνας

Katsikaki Elassonas

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Κελυφωτό φυστίκι Φθιώτιδας

Kelifoto fystiki Fthiotidas

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Κεράσια τραγανά Ροδοχωρίου

Kerassia Tragana Rodochoriou

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Κεφαλογραβιέρα

Kefalograviera

SUB

Ost

Κεφαλονιά

Kefalonia

SGB

Oljor och fetter

Κολυμβάρι Χανίων Κρήτης

Kolymvari Chanion Kritis

SUB

Oljor och fetter

Κονσερβολιά Αμφίσσης

Konservolia Amfissis

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Κονσερβολιά Αρτας

Konservolia Artas

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Κονσερβολιά Αταλάντης

Konservolia Atalantis

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Κονσερβολιά Πηλίου Βόλου

Konservolia Piliou Volou

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Κονσερβολιά Ροβίων

Konservolia Rovion

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Κονσερβολιά Στυλίδας

Konservolia Stylidas

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Κοπανιστή

Kopanisti

SUB

Ost

Κορινθιακή Σταφίδα Βοστίτσα

Korinthiaki Stafida Vostitsa

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Κουμ Κουάτ Κέρκυρας

Koum kouat Kerkyras

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Κρανίδι Αργολίδας

Kranidi Argolidas

SUB

Oljor och fetter

Κρητικό παξιμάδι

Kritiko paximadi

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Κροκεές Λακωνίας

Krokees Lakonias

SUB

Oljor och fetter

Κρόκος Κοζάνης

Krokos Kozanis

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Λαδοτύρι Μυτιλήνης

Ladotyri Mytilinis

SUB

Ost

Λακωνία

Lakonia

SGB

Oljor och fetter

Λέσβος / Μυτιλήνη

Lesvos / Mytilini

SGB

Oljor och fetter

Λυγουριό Ασκληπιείου

Lygourio Asklipiiou

SUB

Oljor och fetter

Μανούρι

Manouri

SUB

Ost

Μανταρίνι Χίου

Mandarini Chiou

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Μαστίχα Χίου

Masticha Chiou

SUB

Naturliga gummi- och hartsvaror

Μαστιχέλαιο Χίου

Mastichelaio Chiou

SUB

Eteriska oljor

Μέλι Ελάτης Μαινάλου Βανίλια

Meli Elatis Menalou Vanilia

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Μεσσαρά

Messara

SUB

Oljor och fetter

Μετσοβόνε

Metsovone

SUB

Ost

Μήλα Ζαγοράς Πηλίου

Mila Zagoras Piliou

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Μήλα Ντελίσιους Πιλαφά Τριπόλεως

Mila Delicious Pilafa Tripoleos

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Μήλο Καστοριάς

Milo Kastorias

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Μπάτζος

Batzos

SUB

Ost

Ξερά σύκα Κύμης

Xera syka

Kymis

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ξύγαλο Σητείας / Ξίγαλο Σητείας

Xygalo Siteias / Xigalo Siteias

SUB

Ost

Ξηρά Σύκα Ταξιάρχη

Xira Syka Taxiarchi

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ξυνομυζήθρα Κρήτης

Xynomyzithra Kritis

SUB

Ost

Ολυμπία

Olympia

SGB

Oljor och fetter

Πατάτα Κάτω Νευροκοπίου

Patata Kato Nevrokopiou

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Πατάτα Νάξου

Patata Naxou

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Πεζά Ηρακλείου Κρήτης

Peza Irakliou Kritis

SUB

Oljor och fetter

Πέτρινα Λακωνίας

Petrina Lakonias

SUB

Oljor och fetter

Πηχτόγαλο Χανίων

Pichtogalo Chanion

SUB

Ost

Πορτοκάλια Μάλεμε Χανίων Κρήτης

Portokalia Maleme Chanion Kritis

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Πράσινες Ελιές Χαλκιδικής

Prasines Elies Chalkidikis

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Πρέβεζα

Preveza

SGB

Oljor och fetter

Ροδάκινα Νάουσας

Rodakina Naoussas

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ρόδος

Rodos

SGB

Oljor och fetter

Σάμος

Samos

SGB

Oljor och fetter

Σαν Μιχάλη

San Michali

SUB

Ost

Σητεία Λασιθίου Κρήτης

Sitia Lasithiou Kritis

SUB

Oljor och fetter

Σταφίδα Ζακύνθου

Stafida Zakynthou

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Σταφίδα Ηλείας

Stafida Ilias

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Σύκα Βραβρώνας Μαρκοπούλου Μεσογείων

Syka Vavronas

Markopoulou

Messongion

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Σφέλα

Sfela

SUB

Ost

Τοματάκι Σαντορίνης

Tomataki Santorinis

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Τσακώνικη μελιτζάνα Λεωνιδίου

Tsakoniki Melitzana Leonidiou

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Τσίχλα Χίου

Tsikla Chiou

SUB

Naturliga gummi- och hartsvaror

Φάβα Σαντορίνης

Fava Santorinis

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Φασόλια Βανίλιες Φενεού

Fasolia Vanilies Feneou

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Φασόλια (Γίγαντες Ελέφαντες) Πρεσπών Φλώρινας

Fassolia

Gigantes

Elefantes

Prespon

Florinas

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Φασόλια (πλακέ μεγαλόσπερμα) Πρεσπών Φλώρινας

Fassolia (plake megalosperma) Prespon Florinas

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Φασόλια γίγαντες – ελέφαντες Καστοριάς

Fassolia GigantesElefantes Kastorias

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Φασόλια γίγαντες ελέφαντες Κάτω Νευροκοπίου

Fassolia Gigantes Elefantes Kato Nevrokopiou

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Φασόλια κοινά μεσόσπερμα Κάτω Νευροκοπίου

Fassolia kina Messosperma Kato

Nevrokopiou

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Φέτα

Feta

SUB

Ost

Φιρίκι Πηλίου

Firiki Piliou

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Φοινίκι Λακωνίας

Finiki Lakonias

SUB

Oljor och fetter

Φορμαέλλα Αράχωβας Παρνασσού

Formaella Arachovas Parnassou

SUB

Ost

Φυστίκι Αίγινας

Fystiki Eginas

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Φυστίκι Μεγάρων

Fystiki Megaron

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Χανιά Κρήτης

Chania Kritis

SGB

Oljor och fetter

Aceite Campo de Calatrava

SUB

Oljor och fetter

Aceite Campo de Montiel

SUB

Oljor och fetter

Aceite de La Alcarria

SUB

Oljor och fetter

Aceite de la Rioja

SUB

Oljor och fetter

Aceite de la Comunitat Valenciana

SUB

Oljor och fetter

Aceite de Mallorca / Aceite mallorquín / Oli de Mallorca / Oli mallorquí

SUB

Oljor och fetter

Aceite de Terra Alta / Oli de Terra Alta

SUB

Oljor och fetter

Aceite del Baix Ebre-Montsià / Oli del Baix Ebre-Montsià

SUB

Oljor och fetter

Aceite del Bajo Aragón

SUB

Oljor och fetter

Aceite de Lucena

SUB

Oljor och fetter

Aceite de Navarra

SUB

Oljor och fetter

Aceite Monterrubio

SUB

Oljor och fetter

Aceite Sierra del Moncayo

SUB

Oljor och fetter

Aceituna Aloreña de Málaga

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Aceituna de Mallorca/Aceituna Mallorquina/Oliva de Mallorca/Oliva Mallorquina

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Afuega'l Pitu

SUB

Ost

Ajo Morado de las Pedroñeras

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Alcachofa de Benicarló / Carxofa de Benicarló

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Alcachofa de Tudela

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Alfajor de Medina Sidonia

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina /Ametlla de Mallorca /Ametlla Mallorquina

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Alubia de La Bãneza-León

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Antequera

SUB

Oljor och fetter

Arroz de Valencia / Arròs de València

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Arroz del Delta del Ebro / Arròs del Delta de l'Ebre

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Arzùa-Ulloa

SUB

Ost

Avellana de Reus

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Azafrán de La Mancha

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Baena

SUB

Oljor och fetter

Berenjena de Almagro

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Botillo del Bierzo

SGB

Köttprodukter

Caballa de Andalucía

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Cabrales

SUB

Ost

Calasparra

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Calçot de Valls

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Carne de Ávila

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne de Cantabria

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne de la Sierra de Guadarrama

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne de Morucha de Salamanca

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne de Vacuno del País Vasco / Euskal Okela

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Castaña de Galicia

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Cebolla Fuentes de Ebro

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Cebreiro

SUB

Ost

Cecina de León

SGB

Köttprodukter

Cereza del Jerte

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Cerezas de la Montaña de Alicante

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Chirimoya de la Costa tropical de Granada-Malága

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Chorizo de Cantimpalos

SGB

Köttprodukter

Chorizo Riojano

SGB

Köttprodukter

Chosco de Tineo

SGB

Köttprodukter

Chufa de Valencia

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Cítricos Valencianos / Cítrics Valencians

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Clementinas de las Tierras del Ebro / Clementines de les Terres de l'Ebre

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Coliflor de Calahorra

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Cordero de Extremadura

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cordero de Navarra / Nafarroako Arkumea

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cordero Manchego

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cordero Segureño

SGB

Köttprodukter

Dehesa de Extremadura

SUB

Köttprodukter

Ensaimada de Mallorca / Ensaimada mallorquina

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Espárrago de Huétor-Tájar

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Espárrago de Navarra

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Estepa

SUB

Oljor och fetter

Faba Asturiana

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Faba de Lourenzá

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Gamoneu / Gamonedo

SUB

Ost

Garbanzo de Escacena

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Garbanzo de Fuentesaúco

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Gata-Hurdes

SUB

Oljor och fetter

Gofio Canario

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Grelos de Galicia

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Guijuelo

SUB

Köttprodukter

Idiazábal

SUB

Ost

Jamón de Huelva

SUB

Köttprodukter

Jamón de Serón

SGB

Köttprodukter

Jamón de Teruel/Paleta de Teruel

SUB

Köttprodukter

Jamón de Trevélez

SGB

Köttprodukter

Jijona

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Judías de El Barco de Ávila

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Kaki Ribera del Xúquer

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Lacón Gallego

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Lechazo de Castilla y León

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Lenteja de La Armuña

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Lenteja de Tierra de Campos

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Les Garrigues

SUB

Oljor och fetter

Los Pedroches

SUB

Köttprodukter

Mahón-Menorca

SUB

Ost

Mantecadas de Astorga

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Mantecados de Estepa

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Mantequilla de l'Alt Urgell y la Cerdanya / Mantega de l'Alt Urgell i la Cerdanya

SUB

Oljor och fetter

Mantequilla de Soria

SUB

Oljor och fetter

Manzana de Girona / Poma de Girona

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Manzana Reineta del Bierzo

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Mazapán de Toledo

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Mejillón de Galicia / Mexillón de Galicia

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Melocotón de Calanda

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Melón de la Mancha

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Melva de Andalucía

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Miel de Galicia / Mel de Galicia

SGB

Autres produits d'origine animale

Miel de Granada

SUB

Autres produits d'origine animale

Miel de La Alcarria

SUB

Autres produits d'origine animale

Miel de Tenerife

SUB

Autres produits d'origine animale

Mongeta del Ganxet

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Montes de Granada

SUB

Oljor och fetter

Montes de Toledo

SUB

Oljor och fetter

Montoro-Adamuz

SUB

Oljor och fetter

Nísperos Callosa d'En Sarriá

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pa de Pagès Català

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Pan de Alfacar

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Pan de Cea

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Pan de Cruz de Ciudad Real

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Papas Antiguas de Canarias

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pasas de Málaga

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pataca de Galicia / Patata de Galicia

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Patatas de Prades / Patates de Prades

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pemento da Arnoia

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pemento de Herbón

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pemento de Mougán

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pemento de Oímbra

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pemento do Couto

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pera de Jumilla

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pera de Lleida

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Peras de Rincón de Soto

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Picón Bejes-Tresviso

SUB

Ost

Pimentón de la Vera

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Pimentón de Murcia

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Pimiento Asado del Bierzo

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pimiento de Fresno-Benavente

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pimiento de Gernika or Gernikako Piperra

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pimiento Riojano

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pimientos del Piquillo de Lodosa

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Plátano de Canarias

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pollo y Capón del Prat

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Poniente de Granada

SUB

Oljor och fetter

Priego de Córdoba

SUB

Oljor och fetter

Queso Camerano

SUB

Ost

Queso Casin

SUB

Ost

Queso de Flor de Guía / Queso de Media Flor de Guía / Queso de Guía

SUB

Ost

Queso de La Serena

SUB

Ost

Queso de l'Alt Urgell y la Cerdanya

SUB

Ost

Queso de Murcia

SUB

Ost

Queso de Murcia al vino

SUB

Ost

Queso de Valdeón

SGB

Ost

Queso Ibores

SUB

Ost

Queso Los Beyos

SGB

Ost

Queso Majorero

SUB

Ost

Queso Manchego

SUB

Ost

Queso Nata de Cantabria

SUB

Ost

Queso Palmero / Queso de la Palma

SUB

Ost

Queso Tetilla

SUB

Ost

Queso Zamorano

SUB

Ost

Quesucos de Liébana

SUB

Ost

Roncal

SUB

Ost

Salchichón de Vic / Llonganissa de Vic

SGB

Köttprodukter

San Simón da Costa

SUB

Ost

Sidra de Asturias / Sidra d'Asturies

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Sierra de Cadiz

SUB

Oljor och fetter

Sierra de Cazorla

SUB

Oljor och fetter

Sierra de Segura

SUB

Oljor och fetter

Sierra Mágina

SUB

Oljor och fetter

Siurana

SUB

Oljor och fetter

Sobao Pasiego

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Sobrasada de Mallorca

SGB

Köttprodukter

Tarta de Santiago

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Ternasco de Aragón

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Ternera Asturiana

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Ternera de Extremadura

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Ternera de Navarra / Nafarroako Aratxea

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Ternera Gallega

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Tomate La Cañada

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Torta del Casar

SUB

Ost

Turrón de Agramunt / Torró d'Agramunt

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Turrón de Alicante

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Uva de mesa embolsada ”Vinalopó”

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Vinagre de Jerez

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Vinagre del Condado de Huelva

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Kainuun rönttönen

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Kitkan viisas

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Lapin Poron kuivaliha

SUB

Köttprodukter

Lapin Poron kylmäsavuliha

SUB

Köttprodukter

Lapin Poron liha

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Lapin Puikula

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Puruveden muikku

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Abondance

SUB

Ost

Agneau de lait des Pyrénées

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Agneau de l'Aveyron

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Agneau de Lozère

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Agneau de Pauillac

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Agneau du Périgord

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Agneau de Sisteron

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Agneau du Bourbonnais

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Agneau du Limousin

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Agneau du Poitou-Charentes

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Agneau du Quercy

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Ail blanc de Lomagne

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ail de la Drôme

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ail fumé d'Arleux

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ail rose de Lautrec

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Anchois de Collioure

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Asperge des sables des Landes

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Banon

SUB

Ost

Barèges-Gavarnie

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Béa du Roussillon

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Beaufort

—

SUB

Ost

Bergamote(s) de Nancy

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Beurre Charentes-Poitou / Beurre des Charentes / Beurre des Deux-Sèvres

SUB

Oljor och fetter

Beurre de Bresse

SUB

Oljor och fetter

Beurre d'Isigny

SUB

Oljor och fetter

Bleu d'Auvergne

SUB

Ost

Bleu de Gex Haut-Jura / Bleu de Septmoncel

SUB

Ost

Bleu des Causses

SUB

Ost

Bleu du Vercors-Sassenage

SUB

Ost

Bœuf charolais du Bourbonnais

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Bœuf de Bazas

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Bœuf de Chalosse

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Bœuf de Charolles

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Bœuf de Vendée

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Bœuf du Maine

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Boudin blanc de Rethel

SGB

Köttprodukter

Brie de Meaux

SUB

Ost

Brie de Melun

SUB

Ost

Brioche vendéenne

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Brocciu Corse / Brocciu

SUB

Ost

Camembert de Normandie

SUB

Ost

Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)

SGB

Köttprodukter

Cantal / Fourme de Cantal / Cantalet

SUB

Ost

Chabichou du Poitou

SUB

Ost

Chaource

SUB

Ost

Charolais

SUB

Ost

Chasselas de Moissac

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Châtaigne d'Ardèche

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Chevrotin

SUB

Ost

Cidre de Bretagne / Cidre Breton

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Cidre de Normandie / Cidre Normand

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Clémentine de Corse

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Coco de Paimpol

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Comté

SUB

Ost

Coppa de Corse / Coppa de Corse – Coppa di Corsica

SUB

Köttprodukter

Coquille Saint-Jacques des Côtes d'Armor

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Cornouaille

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Crème de Bresse

SUB

Andra produkter från djur

Crème d'Isigny

SUB

Andra produkter från djur

Crème fraîche fluide d'Alsace

SGB

Andra produkter från djur

Crottin de Chavignol / Chavignol

SUB

Ost

Dinde de Bresse

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Domfront

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Époisses

SUB

Ost

Farine de blé noir de Bretagne / Farine de blé noir de Bretagne – Gwinizh du Breizh

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Farine de châtaigne corse / Farina castagnina corsa

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Farine de Petit Epeautre de Haute Provence

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Figue de Solliès

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fin Gras / Fin Gras du Mézenc

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Foin de Crau

SUB

Foin

Fourme d'Ambert / Fourme de Montbrison

SUB

Ost

Fraise du Périgord

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fraises de Nîmes

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Gâche vendéenne

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Génisse Fleur d'Aubrac

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Gruyère (3)

SGB

Ost

Haricot tarbais

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Huile d'olive d'Aix-en-Provence

SUB

Oljor och fetter

Huile d'olive de Corse / Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica

SUB

Oljor och fetter

Huile d'olive de Haute-Provence

SUB

Oljor och fetter

Huile d'olive de la Vallée des Baux-de-Provence

SUB

Oljor och fetter

Huile d'olive de Nice

SUB

Oljor och fetter

Huile d'olive de Nîmes

SUB

Oljor och fetter

Huile d'olive de Nyons

SUB

Oljor och fetter

Huile essentielle de lavande de Haute-Provence

SUB

Oljor och fetter

Huîtres Marennes Oléron

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Jambon de Bayonne

SGB

Köttprodukter

Jambon sec de Corse / Jambon sec de Corse – Prisuttu

SUB

Köttprodukter

Jambon de l'Ardèche

SGB

Köttprodukter

Jambon de Vendée

SGB

Köttprodukter

Jambon sec et noix de jambon sec des Ardennes

SGB

Köttprodukter

Kiwi de l'Adour

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Laguiole

SUB

Ost

Langres

SUB

Ost

Lentille vert du Puy

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Lentilles vertes du Berry

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Lingot du Nord

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Livarot

SUB

Ost

Lonzo de Corse / Lonzo de Corse – Lonzu

SUB

Köttprodukter

Mâche nantaise

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Mâconnais

SUB

Ost

Maine – Anjou

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Maroilles / Marolles

SUB

Ost

Melon de Guadeloupe

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Melon du Haut-Poitou

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Melon du Quercy

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Miel d'Alsace

SGB

Andra produkter från djur

Miel de Corse / Mele di Corsica

SUB

Andra produkter från djur

Miel de Provence

SGB

Andra produkter från djur

Miel de sapin des Vosges

SUB

Andra produkter från djur

Mirabelles de Lorraine

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Mogette de Vendée

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Mont d'or / Vacherin du Haut-Doubs

SUB

Ost

Morbier

SUB

Ost

Moules de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Moutarde de Bourgogne

SGB

Pâte de moutarde

Munster / Munster-Géromé

SUB

Ost

Muscat du Ventoux

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Neufchâtel

SUB

Ost

Noisette de Cervione – Nuciola di Cervion

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Noix de Grenoble

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Noix du Périgord

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Œufs de Loué

SGB

Andra produkter från djur

Oie d'Anjou

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Oignon de Roscoff

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Oignon doux des Cévennes

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Olive de Nice

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Olive de Nîmes

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Olives noires de la Vallée des Baux de Provence

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Olives noires de Nyons

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ossau-Iraty

SUB

Ost

Pâté de Campagne Breton

SGB

Köttprodukter

Pâtes d'Alsace

SGB

Pastaprodukter

Pays d'Auge / Pays d'Auge-Cambremer

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Pélardon

SUB

Ost

Petit Épeautre de Haute-Provence

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Picodon

SUB

Ost

Piment d'Espelette / Piment d'Espelette – Ezpeletako Biperra

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Pintadeau de la Drôme

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Poireaux de Créances

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pomelo de Corse

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pomme de terre de l'Île de Ré

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pomme du Limousin

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pommes des Alpes de Haute Durance

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pommes de terre de Merville

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pommes et poires de Savoie

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pont-l'Évêque

SUB

Ost

Porc d'Auvergne

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Porc de Franche-Comté

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Porc de la Sarthe

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Porc de Normandie

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Porc de Vendée

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Porc du Limousin

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Porc du Sud-Ouest

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Poulet des Cévennes / Chapon des Cévennes

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Pouligny-Saint-Pierre

SUB

Ost

Prés-salés de la baie de Somme

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Prés-salés du Mont-Saint-Michel

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Pruneaux d'Agen / Pruneaux d'Agen mi-cuits

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Raviole du Dauphiné

SGB

Pastaprodukter

Reblochon / Reblochon de Savoie

SUB

Ost

Rigotte de Condrieu

SUB

Ost

Rillettes de Tours

SGB

Köttprodukter

Riz de Camargue

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Rocamadour

SUB

Ost

Roquefort

SUB

Ost

Sainte-Maure de Touraine

SUB

Ost

Saint-Marcellin

SGB

Ost

Saint-Nectaire

SUB

Ost

Salers

SUB

Ost

Saucisse de Montbéliard

SGB

Köttprodukter

Saucisse de Morteau / Jésus de Morteau

SGB

Köttprodukter

Saucisson de l'Ardèche

SGB

Köttprodukter

Selles-sur-Cher

SUB

Ost

Taureau de Camargue

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Tome des Bauges

SUB

Ost

Tomme de Savoie

SGB

Ost

Tomme des Pyrénées

SGB

Ost

Valençay

SUB

Ost

Veau de l'Aveyron et du Ségala

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Veau du Limousin

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles d'Alsace

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles d'Ancenis

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles d'Auvergne

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Bourgogne

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Bresse

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Bretagne

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Challans

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Cholet

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Gascogne

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Houdan

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Janzé

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de la Champagne

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de la Drôme

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de l'Ain

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Licques

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de l'Orléanais

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Loué

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Normandie

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles de Vendée

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles des Landes

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du Béarn

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du Berry

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du Charolais

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du Forez

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du Gatinais

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du Gers

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du Languedoc

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du Lauragais

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du Maine

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du plateau de Langres

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du Val de Sèvres

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Volailles du Velay

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Alföldi kamillavirágzat

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Budapesti szalámi / Budapesti téliszalámi

SGB

Köttprodukter

Csabai kolbász / Csabai vastagkolbász

SGB

Köttprodukter

Gönci kajszibarack

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Gyulai kolbász / Gyulai pároskolbász

SGB

Köttprodukter

Hajdúsági torma

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Kalocsai fűszerpaprika örlemény

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Magyar szürkemarha hús

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Makói vöröshagyma / Makói hagyma

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Szegedi fűszerpaprika-őrlemény / Szegedi paprika

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Szegedi szalámi / Szegedi téliszalámi

SUB

Köttprodukter

Szentesi paprika

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Szőregi rózsatő

SGB

Blommor och prydnadsväxter

Clare Island Salmon

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Connemara Hill lamb / Uain Sléibhe Chonamara

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Imokilly Regato

SUB

Ost

Timoleague Brown Pudding

SGB

Köttprodukter

Waterford Blaa / Blaa

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Abbacchio Romano

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Acciughe Sotto Sale del Mar Ligure

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Aceto balsamico di Modena

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Aceto balsamico tradizionale di Modena

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Aglio Bianco Polesano

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Aglio di Voghiera

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Agnello del Centro Italia

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Agnello di Sardegna

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Alto Crotonese

SUB

Oljor och fetter

Amarene Brusche di Modena

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Aprutino Pescarese

SUB

Oljor och fetter

Arancia del Gargano

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Arancia di Ribera

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Arancia Rossa di Sicilia

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Asiago

SUB

Ost

Asparago Bianco di Bassano

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Asparago bianco di Cimadolmo

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Asparago di Badoere

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Asparago verde di Altedo

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Basilico Genovese

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Bergamotto di Reggio Calabria – Olio essenziale

SUB

Eteriska oljor

Bitto

SUB

Ost

Bra

SUB

Ost

Bresaola della Valtellina

SGB

Köttprodukter

Brisighella

SUB

Oljor och fetter

Brovada

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Bruzio

SUB

Oljor och fetter

Caciocavallo Silano

SUB

Ost

Canestrato di Moliterno

SGB

Ost

Canestrato Pugliese

SUB

Ost

Canino

SUB

Oljor och fetter

Capocollo di Calabria

SUB

Köttprodukter

Cappero di Pantelleria

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Carciofo Brindisino

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Carciofo di Paestum

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Carciofo Romanesco del Lazio

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Carciofo Spinoso di Sardegna

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Carota dell'Altopiano del Fucino

—

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Carota Novella di Ispica

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Cartoceto

SUB

Oljor och fetter

Casatella Trevigiana

SUB

Ost

Casciotta d'Urbino

SUB

Ost

Castagna Cuneo

—

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Castagna del Monte Amiata

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Castagna di Montella

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Castagna di Vallerano

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Castelmagno

SUB

Ost

Chianti Classico

SUB

Oljor och fetter

Ciauscolo

SGB

Köttprodukter

Cilento

SUB

Oljor och fetter

Ciliegia dell'Etna

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ciliegia di Marostica

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ciliegia di Vignola

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Cinta Senese

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cipolla Rossa di Tropea Calabria

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Cipollotto Nocerino

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Clementine del Golfo di Taranto

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Clementine di Calabria

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Collina di Brindisi

SUB

Oljor och fetter

Colline di Romagna

SUB

Oljor och fetter

Colline Pontine

SUB

Oljor och fetter

Colline Salernitane

—

SUB

Oljor och fetter

Colline Teatine

SUB

Oljor och fetter

Coppa di Parma

SGB

Köttprodukter

Coppa Piacentina

SUB

Köttprodukter

Coppia Ferrarese

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Cotechino Modena

SGB

Köttprodukter

Cozza di Scardovari

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Crudo di Cuneo

SUB

Köttprodukter

Culatello di Zibello

SUB

Köttprodukter

Dauno

SUB

Oljor och fetter

Fagioli Bianchi di Rotonda

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fagiolo Cannellino di Atina

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fagiolo Cuneo

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fagiolo di Lamon della Vallata Bellunese

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fagiolo di Sarconi

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fagiolo di Sorana

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Farina di castagne della Lunigiana

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Farina di Neccio della Garfagnana

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Farro di Monteleone di Spoleto

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Farro della Garfagnana

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fichi di Cosenza

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fico Bianco del Cilento

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ficodindia dell'Etna

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ficodindia di San Cono

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fiore Sardo

SUB

Ost

Fontina

SUB

Ost

Formaggella del Luinese

SUB

Ost

Formaggio di Fossa di Sogliano

SUB

Ost

Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana

SUB

Ost

Fungo di Borgotaro

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Garda

SUB

Oljor och fetter

Gorgonzola

SUB

Ost

Grana Padano

SUB

Ost

Insalata di Lusia

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Irpinia – Colline dell'Ufita

SUB

Oljor och fetter

Kiwi Latina

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

La Bella della Daunia

—

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Laghi Lombardi

—

SUB

Oljor och fetter

Lametia

SUB

Oljor och fetter

Lardo di Colonnata

SGB

Köttprodukter

Lenticchia di Castelluccio di Norcia

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Limone Costa d'Amalfi

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Limone di Rocca Imperiale

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Limone di Siracusa

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Limone di Sorrento

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Limone Femminello del Gargano

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Limone Interdonato Messina

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Liquirizia di Calabria

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Lucca

SUB

Oljor och fetter

Maccheroncini di Campofilone

SGB

Pastaprodukter

Marrone della Valle di Susa

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Marrone del Mugello

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Marrone di Caprese Michelangelo

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Marrone di Castel del Rio

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Marrone di Combai

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Marrone di Roccadaspide

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Marrone di San Zeno

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Marroni del Monfenera

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Mela Alto Adige / Südtiroler Apfel

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Mela di Valtellina

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Mela Rossa Cuneo

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Mela Val di Non

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Melannurca Campana

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Melanzana Rossa di Rotonda

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Melone Mantovano

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Miele della Lunigiana

SUB

Andra produkter från djur

Miele delle Dolomiti Bellunesi

SUB

Andra produkter från djur

Miele Varesino

SUB

Andra produkter från djur

Molise

SUB

Oljor och fetter

Montasio

SUB

Ost

Monte Etna

SUB

Oljor och fetter

Monte Veronese

SUB

Ost

Monti Iblei

SUB

Oljor och fetter

Mortadella Bologna

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Mozzarella di Bufala Campana

SUB

Ost

Murazzano

SUB

Ost

Nocciola del Piemonte / Nocciola Piemonte

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Nocciola di Giffoni

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Nocciola Romana

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Nocellara del Belice

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Nostrano Valtrompia

SUB

Ost

Oliva Ascolana del Piceno

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pagnotta del Dittaino

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pancetta di Calabria

SUB

Köttprodukter

Pancetta Piacentina

SUB

Köttprodukter

Pane casareccio di Genzano

—

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Pane di Altamura

—

SUB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Pane di Matera

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Panforte di Siena

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Parmigiano Reggiano

—

SUB

Ost

Pasta di Gragnano

SGB

Pastaprodukter

Patata dell'Alto Viterbese

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Patata della Sila

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Patata di Bologna

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pecorino Crotonese

SUB

Ost

Pecorino di Filiano

SUB

Ost

Pecorino di Picinisco

SUB

Ost

Pecorino Romano

SUB

Ost

Pecorino Sardo

SUB

Ost

Pecorino Siciliano

SUB

Ost

Pecorino Toscano

SUB

Ost

Penisola Sorrentina

SUB

Oljor och fetter

Peperone di Pontecorvo

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Peperone di Senise

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pera dell'Emilia Romagna

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pera mantovana

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pescabivona

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pesca di Leonforte

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pesca di Verona

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pesca e nettarina di Romagna

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Piacentinu Ennese

SUB

Ost

Piadina Romagnola / Piada Romagnola

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Piave

SUB

Ost

Pistacchio verde di Bronte

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pomodoro di Pachino

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pomodoro S. Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Porchetta di Ariccia

SGB

Köttprodukter

Pretuziano delle Colline Teramane

SUB

Oljor och fetter

Prosciutto Amatriciano

SGB

Köttprodukter

Prosciutto di Carpegna

SUB

Köttprodukter

Prosciutto di Modena

SUB

Köttprodukter

Prosciutto di Norcia

SGB

Köttprodukter

Prosciutto di Parma

SUB

Köttprodukter

Prosciutto di Sauris

SGB

Köttprodukter

Prosciutto di S. Daniele

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Prosciutto Toscano

SUB

Köttprodukter

Prosciutto Veneto Berico-Euganeo

SUB

Köttprodukter

Provolone del Monaco

SUB

Ost

Provolone Valpadana

SUB

Ost

Puzzone di Moena / Spretz Tzaorì

SUB

Ost

Quartirolo Lombardo

SUB

Ost

Radicchio di Chioggia

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Radicchio di Verona

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Radicchio Rosso di Treviso

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Radicchio Variegato di Castelfranco

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ragusano

SUB

Ost

Raschera

SUB

Ost

Ricciarelli di Siena

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Ricotta di Bufala Campana

SUB

Andra produkter från djur

Ricotta Romana

SUB

Ost

Riso del Delta del Po

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Riso di Baraggia Biellese e Vercellese

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Riso Nano Vialone Veronese

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Riviera Ligure

SUB

Oljor och fetter

Robiola di Roccaverano

SUB

Ost

Sabina

SUB

Oljor och fetter

Salama da sugo

SGB

Köttprodukter

Salame Brianza

SUB

Köttprodukter

Salame Cremona

SGB

Köttprodukter

Salame di Varzi

SGB

Köttprodukter

Salame d'oca di Mortara

SGB

Köttprodukter

Salame Felino

SGB

Köttprodukter

Salame Piacentino

SUB

Köttprodukter

Salame S. Angelo

SGB

Köttprodukter

Salamini italiani alla cacciatora

SUB

Köttprodukter

Salmerino del Trentino

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Salsiccia di Calabria

SUB

Köttprodukter

Salva Cremasco

SUB

Ost

Sardegna

SUB

Oljor och fetter

Scalogno di Romagna

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Sedano Bianco di Sperlonga

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Seggiano

SUB

Oljor och fetter

Soppressata di Calabria

SUB

Köttprodukter

Soprèssa Vicentina

SUB

Köttprodukter

Speck dell'Alto Adige / Südtiroler Markenspeck / Südtiroler Speck

SGB

Köttprodukter

Spressa delle Giudicarie

SUB

Ost

Squacquerone di Romagna

SUB

Ost

Stelvio / Stilfser

SUB

Ost

Strachitunt

SUB

Ost

Susina di Dro

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Taleggio

SUB

Ost

Tergeste

SUB

Oljor och fetter

Terra di Bari

SUB

Oljor och fetter

Terra d'Otranto

SUB

Oljor och fetter

Terre Aurunche

SUB

Oljor och fetter

Terre di Siena

SUB

Oljor och fetter

Terre Tarentine

SUB

Oljor och fetter

Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Toma Piemontese

SUB

Ost

Torrone di Bagnara

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Toscano

SGB

Oljor och fetter

Trote del Trentino

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Tuscia

SUB

Oljor och fetter

Umbria

SUB

Oljor och fetter

Uva da tavola di Canicattì

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Uva da tavola di Mazzarrone

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Uva di Puglia

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Val di Mazara

SUB

Oljor och fetter

Valdemone

SUB

Oljor och fetter

Valle d'Aosta Fromadzo

SUB

Ost

Valle d'Aosta Jambon de Bosses

SUB

Köttprodukter

Valle d'Aosta Lard d'Arnad

SUB

Köttprodukter

Valle del Belice

SUB

Oljor och fetter

Valli Trapanesi

SUB

Oljor och fetter

Valtellina Casera

SUB

Ost

Vastedda della valle del Belìce

SUB

Ost

Veneto Valpolicella, Veneto Euganei e Berici, Veneto del Grappa

SUB

Oljor och fetter

Vitellone bianco dell'Appennino Centrale

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Vulture

SUB

Oljor och fetter

Zafferano dell'Aquila

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Zafferano di San Gimignano

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Zafferano di sardegna

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Zampone Modena

SGB

Köttprodukter

Daujėnų naminė duona

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Lietuviškas varškės sūris

SGB

Ost

Seinų / Lazdijų krašto medus / Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny

SUB

Andra produkter från djur

Stakliškės

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Beurre rose – Marque nationale du Grand-Duché de Luxembourg

SUB

Oljor och fetter

Miel – Marque nationale du Grand-Duché de Luxembourg

SUB

Andra produkter från djur

Salaisons fumées, marque nationale du Grand-Duché de Luxembourg

SGB

Köttprodukter

Viande de porc, marque nationale du Grand-Duché de Luxembourg

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Boeren-Leidse met sleutels

SUB

Ost

Edam Holland

SGB

Ost

Gouda Holland

SGB

Ost

Kanterkaas / Kanternagelkaas / Kanterkomijnekaas

SUB

Ost

Noord-Hollandse Edammer

SUB

Ost

Noord-Hollandse Gouda

SUB

Ost

Opperdoezer Ronde

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Westlandse druif

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Andruty Kaliskie

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Bryndza Podhalańska

SUB

Ost

Cebularz lubelski

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Chleb prądnicki

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Fasola korczyńska

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca / Fasola z Doliny Dunajca

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Fasola Wrzawska

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Jabłka grójeckie

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Jabłka łąckie

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Jagnięcina podhalańska

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Karp zatorski

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Kiełbasa lisiecka

SGB

Köttprodukter

Kołocz śląski/kołacz śląski

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Miód drahimski

SGB

Andra produkter från djur

Miód kurpiowski

SGB

Andra produkter från djur

Miód wrzosowy z Borów Dolnośląskich

SGB

Andra produkter från djur

Obwarzanek krakowski

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Oscypek

SUB

Ost

Podkarpacki miód spadziowy

SUB

Andra produkter från djur

Redykołka

SUB

Ost

Rogal świętomarciński

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Ser koryciński swojski

SGB

Ost

Śliwka szydłowska

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Suska sechlońska

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Truskawka kaszubska lub Kaszëbskô malëna

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Wielkopolski ser smażony

SGB

Ost

Wiśnia nadwiślanka

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Alheira de Barroso-Montalegre

SGB

Köttprodukter

Alheira de Vinhais

SGB

Köttprodukter

Ameixa d'Elvas

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Amêndoa Douro

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Ananás dos Açores/São Miguel

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Anona da Madeira

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Arroz Carolino Lezírias Ribatejanas

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Azeite de Moura

SUB

Oljor och fetter

Azeite de Trás-os-Montes

SUB

Oljor och fetter

Azeite do Alentejo Interior

SUB

Andra produkter från djur

Azeites da Beira Interior (Azeite da Beira Alta, Azeite da Beira Baixa)

SUB

Oljor och fetter

Azeites do Norte Alentejano

SUB

Oljor och fetter

Azeites do Ribatejo

SUB

Oljor och fetter

Azeitona de conserva Negrinha de Freixo

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Batata de Trás-os-montes

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Batata doce de Aljezur

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Borrego da Beira

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Borrego de Montemor-o-Novo

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Borrego do Baixo Alentejo

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Borrego do Nordeste Alentejano

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Borrego Serra da Estrela

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Borrego Terrincho

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Butelo de Vinhais /Bucho de Vinhais / Chouriço de Ossos de Vinhais

SGB

Köttprodukter

Cabrito da Beira

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cabrito da Gralheira

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cabrito das Terras Altas do Minho

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cabrito de Barroso

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cabrito do Alentejo

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cabrito Transmontano

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cacholeira Branca de Portalegre

SGB

Köttprodukter

Carnalentejana

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne Arouquesa

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne Barrosã

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne Cachena da Peneda

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne da Charneca

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne de Bísaro Transmonano / Carne de Porco Transmontano

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne de Bravo do Ribatejo

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne de Porco Alentejano

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne dos Açores

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne Marinhoa

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne Maronesa

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne Mertolenga

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Carne Mirandesa

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Castanha da Terra Fria

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Castanha de Padrela

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Castanha dos Soutos da Lapa

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Castanha Marvão-Portalegre

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Cereja da Cova da Beira

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Cereja de São Julião-Portalegre

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Chouriça de carne de Barroso-Montalegre

SGB

Köttprodukter

Chouriça de Carne de Vinhais / Linguiça de Vinhais

SGB

Köttprodukter

Chouriça doce de Vinhais

SGB

Köttprodukter

Chouriço azedo de Vinhais / Azedo de Vinhais / Chouriço de Pão de Vinhais

SGB

Köttprodukter

Chouriço de Abóbora de Barroso-Montalegre

SGB

Köttprodukter

Chouriço de Carne de Estremoz e Borba

SGB

Köttprodukter

Chouriço de Portalegre

SGB

Köttprodukter

Chouriço grosso de Estremoz e Borba

SGB

Köttprodukter

Chouriço Mouro de Portalegre

SGB

Köttprodukter

Citrinos do Algarve

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Cordeiro Bragançano

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cordeiro de Barroso / Anho de Barroso / Cordeiro de leite de Barroso

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Cordeiro Mirandês / Canhono Mirandês

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Farinheira de Estremoz e Borba

SGB

Köttprodukter

Farinheira de Portalegre

SGB

Köttprodukter

Linguiça de Portalegre

SGB

Köttprodukter

Linguiça do Baixo Alentejo / Chouriço de carne do Baixo Alentejo

SGB

Köttprodukter

Lombo Branco de Portalegre

SGB

Köttprodukter

Lombo Enguitado de Portalegre

SGB

Köttprodukter

Maçã Bravo de Esmolfe

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Maçã da Beira Alta

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Maçã da Cova da Beira

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Maçã de Alcobaça

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Maçã de Portalegre

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Maçã Riscadinha de Palmela

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Maracujá dos Açores/S. Miguel

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Mel da Serra da Lousã

SUB

Andra produkter från djur

Mel da Serra de Monchique

SUB

Andra produkter från djur

Mel da Terra Quente

SUB

Andra produkter från djur

Mel das Terras Altas do Minho

SUB

Andra produkter från djur

Mel de Barroso

SUB

Andra produkter från djur

Mel do Alentejo

SUB

Andra produkter från djur

Mel do Parque de Montezinho

SUB

Andra produkter från djur

Mel do Ribatejo Norte (Serra d'Aire, Albufeira de Castelo de Bode, Bairro, Alto Nabão)

SUB

Andra produkter från djur

Mel dos Açores

SUB

Andra produkter från djur

Morcela de Assar de Portalegre

SGB

Köttprodukter

Morcela de Cozer de Portalegre

SGB

Köttprodukter

Morcela de Estremoz e Borba

SGB

Köttprodukter

Ovos moles de Aveiro

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Paio de Estremoz e Borba

SGB

Köttprodukter

Paia de Lombo de Estremoz e Borba

SGB

Köttprodukter

Paia de Toucinho de Estremoz e Borba

SGB

Köttprodukter

Painho de Portalegre

SGB

Köttprodukter

Paio de Beja

SGB

Köttprodukter

Pastel de Tentúgal

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Pêra Rocha do Oeste

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Pêssego da Cova da Beira

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Presunto de Barrancos

SUB

Köttprodukter

Presunto de Barroso

SGB

Köttprodukter

Presunto de Camp Maior e Elvas / Paleta de Campo Maior e Elvas

SGB

Köttprodukter

Presunto de Santana da Serra / Paleta de Santana da Serra

SGB

Köttprodukter

Presunto de Vinhais / Presunto Bísaro de Vinhais

SGB

Köttprodukter

Presunto do Alentejo / Paleta do Alentejo

SUB

Köttprodukter

Queijo de Azeitão

SUB

Ost

Queijo de cabra Transmontano

SUB

Ost

Queijo de Évora

SUB

Oljor och fetter

Queijo de Nisa

SUB

Ost

Queijo do Pico

SUB

Ost

Queijo mestiço de Tolosa

SGB

Ost

Queijo Rabaçal

SUB

Ost

Queijo São Jorge

SUB

Ost

Queijo Serpa

SUB

Ost

Queijo Serra da Estrela

SUB

Ost

Queijo Terrincho

SUB

Ost

Queijos da Beira Baixa (Queijo de Castelo Branco, Queijo Amarelo da Beira Baixa, Queijo Picante da Beira Baixa)

SUB

Ost

Requeijão da Beira Baixa

SUB

Andra produkter från djur

Requeijão Serra da Estrela

SUB

Andra produkter från djur

Salpicão de Barroso-Montalegre

SGB

Köttprodukter

Salpicão de Vinhais

SGB

Köttprodukter

Sangueira de Barroso-Montalegre

SGB

Köttprodukter

Travia da Beira Baixa

SUB

Andra produkter från djur

Vitela de Lafões

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Magiun de prune Topoloveni

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Bruna bönor från Öland

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Kalix Löjrom

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Skånsk spettkaka

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Svecia

SGB

Ost

Upplandskubb

SUB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Bovški sir

SUB

Ost

Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre

SUB

Oljor och fetter

Kočevski gozdni med

SUB

Andra produkter från djur

Kraška panceta

SGB

Köttprodukter

Kraški med

SUB

Andra produkter från djur

Kraški pršut

SGB

Köttprodukter

Kraški zašink

SGB

Köttprodukter

Mohant

SUB

Ost

Nanoški sir

SUB

Ost

Prekmurska šunka

SGB

Viande (et abats) frais

Prleška tünka

SGB

Köttprodukter

Ptujski lük

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Šebreljski želodec

SGB

Köttprodukter

Slovenski med

SGB

Andra produkter från djur

Štajersko prekmursko bučno olje

SGB

Oljor och fetter

Tolminc

SUB

Ost

Zgornjesavinjski želodec

SGB

Köttprodukter

Oravský korbáčik

SGB

Ost

Paprika Žitava / Žitavská paprika

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Skalický trdelnik

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Slovenská bryndza

SGB

Ost

Slovenská parenica

SGB

Ost

Slovenský oštiepok

SGB

Ost

Tekovský salámový syr

SGB

Ost

Zázrivské vojky

SGB

Ost

Zázrivský korbáčik

SGB

Ost

Arbroath Smokies

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Armagh Bramley Apples

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Beacon Fell traditional Lancashire cheese

SUB

Ost

Bonchester cheese

SUB

Ost

Buxton blue

SUB

Ost

Cornish Clotted Cream

SUB

Andra produkter från djur

Cornish Pasty

SGB

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

Cornish Sardines

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Dorset Blue Cheese

SGB

Ost

Dovedale cheese

SUB

Ost

East Kent Goldings

SUB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Exmoor Blue Cheese

SGB

Ost

Fal Oyster

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Fenland Celery

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Gloucestershire cider/perry

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Herefordshire cider/perry

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Isle of Man Manx Loaghtan Lamb

—

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Jersey Royal potatoes

—

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Isle of Man Queenies

SUB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Kentish ale and Kentish strong ale

—

SGB

Öl

Lakeland Herdwick

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Lough Neagh Eel

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Melton Mowbray Pork Pie

SGB

Köttprodukter

Native Shetland Wool

SUB

Laine

Newmarket Sausage

SGB

Köttprodukter

New Season Comber Potatoes / Comber Earlies

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Orkney beef

—

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Orkney lamb

—

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Orkney Scottish Island Cheddar

SGB

Ost

Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes

SGB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Rutland Bitter

—

SGB

Öl

Scotch Beef

—

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Scotch Lamb

—

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Scottish Farmed Salmon

—

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Scottish Wild Salmon

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Shetland Lamb

—

SUB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Single Gloucester

—

SUB

Ost

Staffordshire Cheese

—

SUB

Ost

Stornoway Black Pudding

SGB

Köttprodukter

Swaledale cheese / Swaledale ewes' cheese

—

SUB

Ost

Teviotdale Cheese

SGB

Ost

Traditional Cumberland Sausage

SGB

Köttprodukter

Traditional Grimsby Smoked Fish

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Welsh Beef

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Welsh lamb

SGB

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

West Country Beef

SGB

Viande (et abats) frais

West Country farmhouse Cheddar cheese

SUB

Ost

West Country Lamb

SGB

Viande (et abats) frais

White Stilton cheese / Blue Stilton cheese

SUB

Ost

Whitstable oysters

SGB

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

Worcestershire cider/perry

SGB

Övriga produkter i bilaga I till fördraget

Yorkshire Forced Rhubarb

SUB

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

Yorkshire Wensleydale

SGB

Ost

”Tillägg 2

PARTERNAS LAGSTIFTNING

Europeiska unionens lagstiftning

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1).

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 av den 18 december 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 vad gäller fastställandet av unionssymboler för skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter och vad gäller vissa regler om ursprung, vissa procedurregler och vissa kompletterande övergångsbestämmelser (EUT L 179, 19.6.2014, s. 17).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

Schweiziska edsförbundets lagstiftning

Ordonnance du 28 mai 1997 concernant la protection des appellations d'origine et des indications géographiques des produits agricoles et des produits agricoles transformés, modifiée en dernier lieu le 1er janvier 2015 (RS 910.12, RO 2014 3903).

---

(1)  I enlighet med gällande schweizisk lagstiftning, se tillägg 2.

1

(2)  I enlighet med gällande EU-lagstiftning, se tillägg 2.

2

(3)  Regler för användningen av den skyddade geografiska beteckningen Gruyère anges i skälen 8 och 9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 110/2013 av den 6 februari 2013 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Gruyère [SGB]) (EUT L 36, 7.2.2013, s. 1).

3

---