# Den Europæiske Unions L 211/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 211 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang17. august 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 211

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang17. august 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/1475 af 26. januar 2017 om klassificeringen af teglstens resistens over for frost ved EN 1304 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1476 af 11. august 2017 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1477 af 11. august 2017 om ændring af forordning (EF) nr. 1051/2009 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur | 6 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1478 af 16. august 2017 om ændring af bilag I til forordning (EF) nr. 1439/95, bilag III til forordning (EF) nr. 748/2008 og bilag III til gennemførelsesforordning (EU) nr. 593/2013 for så vidt angår den myndighed, der er beføjet til at udstede dokumenter og certifikater i Argentina | 8 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1479 af 16. august 2017 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2016/1240 for så vidt angår afsætning af interventionslagre inden for rammerne af ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede | 10 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1480 af 16. august 2017 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 14 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1481 af 14. august 2017 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2017) 5589)

   (
  1
  ) | 46 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/1475 af 26. januar 2017 om klassificeringen af teglstens resistens over for frost ved EN 1304 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011 (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1476 af 11. august 2017 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1477 af 11. august 2017 om ændring af forordning (EF) nr. 1051/2009 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur

6

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1478 af 16. august 2017 om ændring af bilag I til forordning (EF) nr. 1439/95, bilag III til forordning (EF) nr. 748/2008 og bilag III til gennemførelsesforordning (EU) nr. 593/2013 for så vidt angår den myndighed, der er beføjet til at udstede dokumenter og certifikater i Argentina

8

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1479 af 16. august 2017 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2016/1240 for så vidt angår afsætning af interventionslagre inden for rammerne af ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede

10

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1480 af 16. august 2017 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina

14

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/1481 af 14. august 2017 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2017) 5589)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2017) 5589)

1

46

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/2095 af 26. september 2016 om ændring af forordning (EØF) nr. 2568/91 om kendetegnene for olivenolie og olie af olivenpresserester og de i den forbindelse anvendte metoder ( EUT L 326 af 1.12.2016 ) | 58 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/2095 af 26. september 2016 om ændring af forordning (EØF) nr. 2568/91 om kendetegnene for olivenolie og olie af olivenpresserester og de i den forbindelse anvendte metoder ( EUT L 326 af 1.12.2016 )

( EUT L 326 af 1.12.2016 )

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 17.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 211/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2017/1475

af 26. januar 2017

om klassificeringen af teglstens resistens over for frost ved EN 1304 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011 af 9. marts 2011 om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer og om ophævelse af Rådets direktiv 89/106/EØF (1), særlig artikel 27, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Hvis Kommissionen ikke har fastsat ydeevneklasser for byggevarers væsentlige egenskaber, jf. artikel 27, stk. 2, i forordning (EU) nr. 305/2011, kan sådanne fastsættes af de europæiske standardiseringsorganer, men kun på grundlag af et revideret mandat. |
| --- | --- |

(1)

Hvis Kommissionen ikke har fastsat ydeevneklasser for byggevarers væsentlige egenskaber, jf. artikel 27, stk. 2, i forordning (EU) nr. 305/2011, kan sådanne fastsættes af de europæiske standardiseringsorganer, men kun på grundlag af et revideret mandat.

| (2) | Den europæiske produktstandard EN 1304 om tegltagsten og fittings er en standard, som er blevet harmoniseret i henhold til Rådets direktiv 89/106/EØF (2) siden 2005. |
| --- | --- |

(2)

Den europæiske produktstandard EN 1304 om tegltagsten og fittings er en standard, som er blevet harmoniseret i henhold til Rådets direktiv 89/106/EØF (2) siden 2005.

| (3) | En ny klassificering af teglstens ydeevne i form af resistens over for frost i henhold til EN 1304, bestemt til udvendig brug, er medtaget i den nye version af standarden. Denne klassificering er baseret på en gradvis udvikling af harmoniserede metoder til vurdering og er således et skridt mod konsolideringen af det indre marked for de pågældende varer. |
| --- | --- |

(3)

En ny klassificering af teglstens ydeevne i form af resistens over for frost i henhold til EN 1304, bestemt til udvendig brug, er medtaget i den nye version af standarden. Denne klassificering er baseret på en gradvis udvikling af harmoniserede metoder til vurdering og er således et skridt mod konsolideringen af det indre marked for de pågældende varer.

| (4) | Der er ikke udstedt et revideret mandat for den nye klassificering. |
| --- | --- |

(4)

Der er ikke udstedt et revideret mandat for den nye klassificering.

| (5) | Der bør derfor etableres et nyt klassificeringssystem til varer, der er omfattet af EN 1304, når de er bestemt til udvendig brug — |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor etableres et nyt klassificeringssystem til varer, der er omfattet af EN 1304, når de er bestemt til udvendig brug —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ydeevnen for teglsten bestemt til udvendig brug i forbindelse med deres væsentlige egenskab i form af resistens over for frost skal klassificeres i henhold til det klassificeringssystem, der er anført i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 88 af 4.4.2011, s. 5.

1

(2)  Rådets direktiv 89/106/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggevarer (EFT L 40 af 11.2.1989, s. 12).

2

---

BILAG

For varer, der er omfattet af standard EN 1304 »Tegltagsten og fittings — Produktdefinitioner og specifikationer« og bestemt til udvendig brug, er der fastsat en ny klassificering i forbindelse med deres væsentlige egenskab hvad angår »resistens over for frost«:

| | Klasse 1 (150 cyklusser): mindst 150 cyklusser. Hvis ingen af teglstenene efter 150 cyklusser viser tegn på nogen af de skader, der er betegnet som uacceptable i henhold til EN 539-2:2013, tabel 1. |
| --- | --- |

Klasse 1 (150 cyklusser): mindst 150 cyklusser. Hvis ingen af teglstenene efter 150 cyklusser viser tegn på nogen af de skader, der er betegnet som uacceptable i henhold til EN 539-2:2013, tabel 1.

| | Klasse 2 (90 cyklusser): 90-149 cyklusser. Hvis ingen af teglstenene efter 90 cyklusser viser tegn på nogen af de skader, der er betegnet som uacceptable i henhold til EN 539-2:2013, tabel 1. |
| --- | --- |

Klasse 2 (90 cyklusser): 90-149 cyklusser. Hvis ingen af teglstenene efter 90 cyklusser viser tegn på nogen af de skader, der er betegnet som uacceptable i henhold til EN 539-2:2013, tabel 1.

| | Klasse 3 (30 cyklusser): 30-89 cyklusser. Hvis ingen af teglstenene efter 30 cyklusser viser tegn på nogen af de skader, der er betegnet som uacceptable i henhold til EN 539-2:2013, tabel 1. |
| --- | --- |

Klasse 3 (30 cyklusser): 30-89 cyklusser. Hvis ingen af teglstenene efter 30 cyklusser viser tegn på nogen af de skader, der er betegnet som uacceptable i henhold til EN 539-2:2013, tabel 1.

---

| 17.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 211/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 211/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1476

af 11. august 2017

om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (1), særlig artikel 57, stk. 4, og artikel 58, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (2), bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (2), bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Ved forordning (EØF) nr. 2658/87 er der fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Ved forordning (EØF) nr. 2658/87 er der fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2, ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under den KN-kode, der er anført i kolonne 2, ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt vedrørende varer, som er omfattet af denne forordning, men som ikke er i overensstemmelse hermed, i en vis periode fortsat kan påberåbes af modtageren, jf. artikel 34, stk. 9, i forordning (EU) nr. 952/2013. Denne periode bør fastsættes til tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt vedrørende varer, som er omfattet af denne forordning, men som ikke er i overensstemmelse hermed, i en vis periode fortsat kan påberåbes af modtageren, jf. artikel 34, stk. 9, i forordning (EU) nr. 952/2013. Denne periode bør fastsættes til tre måneder.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne 1 i tabellen i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur under den KN-kode, der er anført i kolonne 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger, som ikke er i overensstemmelse med denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold til artikel 34, stk. 9, i forordning (EU) nr. 952/2013 i en periode på tre måneder fra denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. august 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Stephen QUEST

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion

---

(1)  
  EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Artiklen (en såkaldt »LED-tandlægelampe«) består af forskellige materialer såsom glas, plast og en række metaller, herunder et antal lysemitterende dioder (LED). Artiklen foreligger fastgjort på en drejelig arm. Den drejelige arm kan enten monteres på en tandlægestol eller f.eks. på væggen eller loftet i en tandlægeklinik.
  Artiklen er beregnet til at oplyse mundhulen under tandlægebehandling. Lysets styrke, farve og mønster er specifikt møntet på tandlægebrug.
  Se billede (*1). | 9405 40 99 | Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1, 3 c) og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur og teksten til KN-kode 9405 , 9405 40 og 9405 40 99 .
  Tarifering under pos. 9018 som et medicinsk instrument eller apparat er udelukket, da positionen udelukker visse dele af komplet tandlægeudstyr (såsom skyggefri lamper), hvis det foreligger separat. Sådanne genstande tariferes i deres egne positioner (se også de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system (HS), pos. 9018 , del II, nr. ii) og udelukkelse under del II).
  Artiklens karakteristika og design stemmer overens med elektriske lamper/belysningsartikler i pos. 9405 , som dækker elektriske speciallamper og belysningsartikler, der kan bestå af ethvert materiale og anvende enhver lyskilde (se også de forklarende bemærkninger til HS, pos. 9405 , del I).
  Artiklen består af forskellige materialer, men ingen af dem er karaktergivende for artiklen, og den tariferes derfor under KN-kode 9405 40 99 som andre elektriske lamper og belysningsartikler af andet materiale end plast. |

Varebeskrivelse

Tarifering (KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

Artiklen (en såkaldt »LED-tandlægelampe«) består af forskellige materialer såsom glas, plast og en række metaller, herunder et antal lysemitterende dioder (LED). Artiklen foreligger fastgjort på en drejelig arm. Den drejelige arm kan enten monteres på en tandlægestol eller f.eks. på væggen eller loftet i en tandlægeklinik.

Artiklen er beregnet til at oplyse mundhulen under tandlægebehandling. Lysets styrke, farve og mønster er specifikt møntet på tandlægebrug.

Se billede (*1).

9405 40 99

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1, 3 c) og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur og teksten til KN-kode 9405 , 9405 40 og 9405 40 99 .

Tarifering under pos. 9018 som et medicinsk instrument eller apparat er udelukket, da positionen udelukker visse dele af komplet tandlægeudstyr (såsom skyggefri lamper), hvis det foreligger separat. Sådanne genstande tariferes i deres egne positioner (se også de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system (HS), pos. 9018 , del II, nr. ii) og udelukkelse under del II).

Artiklens karakteristika og design stemmer overens med elektriske lamper/belysningsartikler i pos. 9405 , som dækker elektriske speciallamper og belysningsartikler, der kan bestå af ethvert materiale og anvende enhver lyskilde (se også de forklarende bemærkninger til HS, pos. 9405 , del I).

Artiklen består af forskellige materialer, men ingen af dem er karaktergivende for artiklen, og den tariferes derfor under KN-kode 9405 40 99 som andre elektriske lamper og belysningsartikler af andet materiale end plast.

Image 1

---

(*1)  Billedet er kun vejledende.

---

| 17.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 211/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 211/6

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1477

af 11. august 2017

om ændring af forordning (EF) nr. 1051/2009 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (1), særlig artikel 57, stk. 4, og artikel 58, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 1051/2009 (2) tariferede Kommissionen et nyt firehjulet køretøj, som beskrives i den kolonne 1, punkt 2, i bilaget til nævnte forordning, under KN-kode 8701 90 90. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 1051/2009 (2) tariferede Kommissionen et nyt firehjulet køretøj, som beskrives i den kolonne 1, punkt 2, i bilaget til nævnte forordning, under KN-kode 8701 90 90.

| (2) | I sag C-91/15, Kawasaki (3), fastslog Domstolen, at punkt 2 i bilaget til forordning (EF) nr. 1051/2009 er ugyldigt, for så vidt som det pågældende køretøj tariferes under underposition 8701 90 90 i den kombinerede nomenklatur, som findes i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (4), som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 948/2009 (5), og ikke under underposition 8701 90 11 til 8701 90 39 i den kombinerede nomenklatur. |
| --- | --- |

(2)

I sag C-91/15, Kawasaki (3), fastslog Domstolen, at punkt 2 i bilaget til forordning (EF) nr. 1051/2009 er ugyldigt, for så vidt som det pågældende køretøj tariferes under underposition 8701 90 90 i den kombinerede nomenklatur, som findes i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (4), som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 948/2009 (5), og ikke under underposition 8701 90 11 til 8701 90 39 i den kombinerede nomenklatur.

| (3) | Af hensyn til retssikkerheden er det hensigtsmæssigt at fjerne bestemmelser, som ikke længere finder anvendelse, fra Unionens retsorden. Den bestemmelse, som er blevet erklæret ugyldig, bør derfor udgå for at undgå eventuelle uoverensstemmelser i tariferingen af visse køretøjer og for at sikre ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur i Unionen. |
| --- | --- |

(3)

Af hensyn til retssikkerheden er det hensigtsmæssigt at fjerne bestemmelser, som ikke længere finder anvendelse, fra Unionens retsorden. Den bestemmelse, som er blevet erklæret ugyldig, bør derfor udgå for at undgå eventuelle uoverensstemmelser i tariferingen af visse køretøjer og for at sikre ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur i Unionen.

| (4) | Forordning (EF) nr. 1051/2009 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 1051/2009 bør derfor ændres.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Punkt 2 i tabellen i bilaget til forordning (EF) nr. 1051/2009 udgår.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. august 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Stephen QUEST

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion

---

(1)  
  EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1051/2009 af 3. november 2009 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur (EUT L 290 af 6.11.2009, s. 56).

2

(3)  Domstolens dom af 22. september 2016, Kawasaki Motors Europe, C-91/15, ECLI:EU:C:2016:716.

3

(4)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 948/2009 af 30. september 2009 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 287 af 31.10.2009, s. 1).

5

---

| 17.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 211/8

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1478

af 16. august 2017

om ændring af bilag I til forordning (EF) nr. 1439/95, bilag III til forordning (EF) nr. 748/2008 og bilag III til gennemførelsesforordning (EU) nr. 593/2013 for så vidt angår den myndighed, der er beføjet til at udstede dokumenter og certifikater i Argentina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1095/96 af 18. juni 1996 om iværksættelse af indrømmelserne i liste CXL, der blev udarbejdet efter afslutningen af forhandlingerne i forbindelse med artikel XXIV, stk. 6, i GATT (1),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (2),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1439/95 af 26. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 3013/89 for så vidt angår indførsel og udførsel af fåre- og gedekød (3), særlig artikel 12, stk. 2,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 748/2008 af 30. juli 2008 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for import af frosset mellemgulv af oksekød henhørende under KN-kode 0206 29 91 (4), særlig artikel 6, stk. 2,

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 593/2013 af 21. juni 2013 om åbning og forvaltning af toldkontingenter for oksekød af høj kvalitet, fersk, kølet eller frosset, og for frosset bøffelkød (5), særlig artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 1439/95 indeholder en fortegnelse over de myndigheder i eksportlande, der har beføjelse til at udstede oprindelsesdokumenter. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 1439/95 indeholder en fortegnelse over de myndigheder i eksportlande, der har beføjelse til at udstede oprindelsesdokumenter.

| (2) | Bilag III til forordning (EF) nr. 748/2008 indeholder en fortegnelse over de organer i Argentina, der har beføjelse til at udstede ægthedscertifikater. |
| --- | --- |

(2)

Bilag III til forordning (EF) nr. 748/2008 indeholder en fortegnelse over de organer i Argentina, der har beføjelse til at udstede ægthedscertifikater.

| (3) | Bilag III til gennemførelsesordning (EU) nr. 593/2013 indeholder en fortegnelse over de organer i eksportlandene, der har beføjelse til at udstede ægthedscertifikater. |
| --- | --- |

(3)

Bilag III til gennemførelsesordning (EU) nr. 593/2013 indeholder en fortegnelse over de organer i eksportlandene, der har beføjelse til at udstede ægthedscertifikater.

| (4) | Argentina har meddelt Kommissionen, at det fra den 26. juni 2017 er det argentinske landbrugsministerium, der har beføjelse til at udstede oprindelsesdokumenter og ægthedscertifikater for oksekød, fårekød og gedekød med oprindelse i Argentina. Denne forordning bør derfor finde anvendelse fra nævnte dato. |
| --- | --- |

(4)

Argentina har meddelt Kommissionen, at det fra den 26. juni 2017 er det argentinske landbrugsministerium, der har beføjelse til at udstede oprindelsesdokumenter og ægthedscertifikater for oksekød, fårekød og gedekød med oprindelse i Argentina. Denne forordning bør derfor finde anvendelse fra nævnte dato.

| (5) | Bilag I til forordning (EF) nr. 1439/95, bilag III til forordning (EF) nr. 748/2008 og bilag III til gennemførelsesforordning (EU) nr. 593/2013 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Bilag I til forordning (EF) nr. 1439/95, bilag III til forordning (EF) nr. 748/2008 og bilag III til gennemførelsesforordning (EU) nr. 593/2013 bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I bilag I til forordning (EF) nr. 1439/95 affattes punkt 1 således:

| »1. | Argentina: Ministerio de Agroindustria« |
| --- | --- |

»1.

Artikel 2

Bilag III til forordning (EF) nr. 748/2008 affattes således:

»BILAG III

Det argentinske organ, der har beføjelse til at udstede ægthedscertifikater

Argentina: Ministerio de Agroindustria:

for mellemgulv, der har oprindelse i Argentina, og som er specificeret i artikel 1, stk. 3, litra a).

Artikel 3

I bilag III til gennemførelsesforordning (EU) nr. 593/2013 affattes første led således:

| »— | MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA:
  For kød med oprindelse i Argentina, der:






  a) | svarer til definitionen i artikel 1, stk. 1, litra c) |
| --- | --- | --- |

»—

MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA:

For kød med oprindelse i Argentina, der:

a)

svarer til definitionen i artikel 1, stk. 1, litra c)

| b) | svarer til definitionen i artikel 2, litra a).« |
| --- | --- |

b)

svarer til definitionen i artikel 2, litra a).«

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 26. juni 2017.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 146 af 20.6.1996, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

2

(3)  
  EFT L 143 af 27.6.1995, s. 7.

3

(4)  
  EUT L 202 af 31.7.2008, s. 28.

4

(5)  
  EUT L 170 af 22.6.2013, s. 32.

5

---

| 17.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 211/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 211/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1479

af 16. august 2017

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2016/1240 for så vidt angår afsætning af interventionslagre inden for rammerne af ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 20, litra i), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013 kan produkter, der er opkøbt ved offentlig intervention (herefter »interventionsprodukter«), afsættes ved at stille dem til rådighed for ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede i Unionen (herefter »ordningen«) som fastsat i de relevante EU-retsakter. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013 kan produkter, der er opkøbt ved offentlig intervention (herefter »interventionsprodukter«), afsættes ved at stille dem til rådighed for ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede i Unionen (herefter »ordningen«) som fastsat i de relevante EU-retsakter.

| (2) | I henhold til artikel 23, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 223/2014 (2) kan fødevarer, der skal uddeles til de socialt dårligst stillede personer i Unionen, tilvejebringes ved anvendelse, forarbejdning eller salg af interventionsprodukter, forudsat at dette er den økonomisk mest fordelagtige mulighed og ikke unødigt forsinker leveringen af fødevarer. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 23, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 223/2014 (2) kan fødevarer, der skal uddeles til de socialt dårligst stillede personer i Unionen, tilvejebringes ved anvendelse, forarbejdning eller salg af interventionsprodukter, forudsat at dette er den økonomisk mest fordelagtige mulighed og ikke unødigt forsinker leveringen af fødevarer.

| (3) | Selv om Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1238 (3) indeholder bestemmelser om sikkerhedsstillelse ved afgivelse af tilbud eller bud med henblik på afsætning af interventionsprodukter inden for rammerne af ordningen, indeholder Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1240 (4) ikke nærmere bestemmelser om procedurer vedrørende produkter, der er stilles til rådighed for ordningen. |
| --- | --- |

(3)

Selv om Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1238 (3) indeholder bestemmelser om sikkerhedsstillelse ved afgivelse af tilbud eller bud med henblik på afsætning af interventionsprodukter inden for rammerne af ordningen, indeholder Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1240 (4) ikke nærmere bestemmelser om procedurer vedrørende produkter, der er stilles til rådighed for ordningen.

| (4) | Når der er interventionsprodukter til rådighed, og de aktuelle markedsforhold giver mulighed for afsætning af sådanne produkter, bør Kommissionen have mulighed for at beslutte at stille disse produkter til rådighed for ordningen. Med henblik herpå bør Kommissionen fastsætte den mængde, der skal stilles til rådighed, og medlemsstater, der ønsker at modtage en del af den disponible mængde, skal indsende en ansøgning. |
| --- | --- |

(4)

Når der er interventionsprodukter til rådighed, og de aktuelle markedsforhold giver mulighed for afsætning af sådanne produkter, bør Kommissionen have mulighed for at beslutte at stille disse produkter til rådighed for ordningen. Med henblik herpå bør Kommissionen fastsætte den mængde, der skal stilles til rådighed, og medlemsstater, der ønsker at modtage en del af den disponible mængde, skal indsende en ansøgning.

| (5) | Hvis den samlede mængde, der anmodes om, overstiger den disponible mængde, bør produkterne fordeles i forhold til de mængder, der anmodes om. Dernæst bør fordelingen af de disponible partier blandt medlemsstaterne ske på grundlag af kriterier, der skal fastlægges af Kommissionen i forhold til produkternes placering. |
| --- | --- |

(5)

Hvis den samlede mængde, der anmodes om, overstiger den disponible mængde, bør produkterne fordeles i forhold til de mængder, der anmodes om. Dernæst bør fordelingen af de disponible partier blandt medlemsstaterne ske på grundlag af kriterier, der skal fastlægges af Kommissionen i forhold til produkternes placering.

| (6) | Eftersom interventionsprodukter kan være af forskellig art og kan have forskellige egenskaber, kan der være forskel på, hvilke afsætningsmetoder der egner sig bedst og er mest effektive med henblik på ordningen. Det er derfor nødvendigt at fastsætte de procedureregler, der finder anvendelse, herunder visse frister. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom interventionsprodukter kan være af forskellig art og kan have forskellige egenskaber, kan der være forskel på, hvilke afsætningsmetoder der egner sig bedst og er mest effektive med henblik på ordningen. Det er derfor nødvendigt at fastsætte de procedureregler, der finder anvendelse, herunder visse frister.

| (7) | Ud over anvendelse eller forarbejdning af interventionsprodukter er salg ved budafgivelse, som tilrettelægges af de medlemsstater, der har fået tildelt en del af den mængde, der er til rådighed for ordningen, en mulig og effektiv løsning. Der bør fastlægges specifikke bestemmelser vedrørende salg inden for rammerne af sådanne budafgivelser. For at undgå risikoen for forstyrrelse af de pågældende markeder ved salg gennem udbud, bør der fastsættes en mindstepris, under hvilken bud ikke kommer i betragtning. |
| --- | --- |

(7)

Ud over anvendelse eller forarbejdning af interventionsprodukter er salg ved budafgivelse, som tilrettelægges af de medlemsstater, der har fået tildelt en del af den mængde, der er til rådighed for ordningen, en mulig og effektiv løsning. Der bør fastlægges specifikke bestemmelser vedrørende salg inden for rammerne af sådanne budafgivelser. For at undgå risikoen for forstyrrelse af de pågældende markeder ved salg gennem udbud, bør der fastsættes en mindstepris, under hvilken bud ikke kommer i betragtning.

| (8) | Gennemførelsesforordning (EU) 2016/1240 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(8)

Gennemførelsesforordning (EU) 2016/1240 bør derfor ændres.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I gennemførelsesforordning (EU) 2016/1240 foretages følgende ændringer:

| 1) | I afdeling II indsættes følgende som kapitel IV:


  »KAPITEL IV



  Afsætning af interventionsprodukter inden for rammerne af ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen





  Artikel 38a
  Tilrådighedsstillelse af interventionsprodukter for ordningen

  1.   Kommissionen kan ved en gennemførelsesforordning vedtaget efter proceduren i artikel 229, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013 stille interventionsprodukter til rådighed for ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen, jf. artikel 16, stk. 2, i samme forordning (herefter »ordningen«).


  2.   Den gennemførelsesforordning, der er omhandlet i stk. 1, skal navnlig indeholde oplysning om følgende:






  a) | typen og mængden af de produkter, der stilles til rådighed for ordningen |
| --- | --- | --- |

1)

I afdeling II indsættes følgende som kapitel IV:

»KAPITEL IV

Afsætning af interventionsprodukter inden for rammerne af ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen

Artikel 38a

Tilrådighedsstillelse af interventionsprodukter for ordningen

1.   Kommissionen kan ved en gennemførelsesforordning vedtaget efter proceduren i artikel 229, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013 stille interventionsprodukter til rådighed for ordningen for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen, jf. artikel 16, stk. 2, i samme forordning (herefter »ordningen«).

2.   Den gennemførelsesforordning, der er omhandlet i stk. 1, skal navnlig indeholde oplysning om følgende:

a)

typen og mængden af de produkter, der stilles til rådighed for ordningen

| b) | placeringen af de produkter, der stilles til rådighed for ordningen, og kriterierne for fordelingen af de disponible partier blandt de berørte medlemsstater på grundlag af deres placering |
| --- | --- |

b)

placeringen af de produkter, der stilles til rådighed for ordningen, og kriterierne for fordelingen af de disponible partier blandt de berørte medlemsstater på grundlag af deres placering

| c) | måden, hvorpå produkterne skal afsættes i overensstemmelse med artikel 23, stk. 4, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 223/2014 (*1) (direkte anvendelse, forarbejdning eller salg), for at gøre dem tilgængelige for ordningen på en måde, som er den økonomisk mest fordelagtige løsning under hensyntagen til arten af produkterne og produkternes egenskaber |
| --- | --- |

c)

måden, hvorpå produkterne skal afsættes i overensstemmelse med artikel 23, stk. 4, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 223/2014 (*1) (direkte anvendelse, forarbejdning eller salg), for at gøre dem tilgængelige for ordningen på en måde, som er den økonomisk mest fordelagtige løsning under hensyntagen til arten af produkterne og produkternes egenskaber

| d) | hvis produkterne skal sælges i overensstemmelse med artikel 38b i denne forordning, oplysning om størrelsen af den sikkerhed, der skal stilles i overensstemmelse med artikel 4, litra a), i delegeret forordning (EU) 2016/1238, og den pris, under hvilken produkterne ikke må sælges. |
| --- | --- |

d)

hvis produkterne skal sælges i overensstemmelse med artikel 38b i denne forordning, oplysning om størrelsen af den sikkerhed, der skal stilles i overensstemmelse med artikel 4, litra a), i delegeret forordning (EU) 2016/1238, og den pris, under hvilken produkterne ikke må sælges.

3.   Medlemsstater, som er interesseret i at få tildelt en del af eller hele den mængde, der er nævnt i stk. 2, litra a), skal indsende en ansøgning herom til Kommissionen senest 10 arbejdsdage efter offentliggørelsen af den gennemførelsesforordning, der er omhandlet i stk. 1. I ansøgningen skal angives typen og mængden (angivet i ton) af det produkt, der ansøges om. Den mængde, som medlemsstaten ansøger om, må ikke overstige den mængde, der er anført i stk. 2, litra a).

4.   Senest 20 arbejdsdage efter offentliggørelsen af den gennemførelsesforordning, der er omhandlet i stk. 1, vedtager Kommissionen en gennemførelsesforordning uden anvendelse af proceduren i artikel 229, stk. 2 eller 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013, hvorved den:

| a) | tildeler en mængde til hver medlemsstat, der har indgivet en ansøgning |
| --- | --- |

a)

tildeler en mængde til hver medlemsstat, der har indgivet en ansøgning

| b) | angiver placeringen af de disponible partier, som uddeles til de berørte medlemsstater i overensstemmelse med de kriterier, der er omhandlet i stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

b)

angiver placeringen af de disponible partier, som uddeles til de berørte medlemsstater i overensstemmelse med de kriterier, der er omhandlet i stk. 2, litra b).

Med henblik på første afsnit, litra a), i gælder det, at hvis den samlede mængde, som medlemsstaten har anmodet om, overstiger den mængde, der er anført i stk. 2, litra a), tildeles de berørte medlemsstater en mængde i forhold til den mængde, som de har anmodet om.

5.   Hvis den mængde, der tildeles en medlemsstat, er 50 % mindre end den mængde, der er anmodet om, kan medlemsstaten give afkald på den tildelte mængde ved at informere Kommissionen om sin beslutning senest 10 arbejdsdage efter offentliggørelsen af den gennemførelsesforordning, i henhold til hvilken produkterne blev tildelt. Disse produkter skal ikke længere stilles til rådighed for ordningen inden for rammerne af nævnte specifikke gennemførelsesforordning.

Artikel 38b

Salg af interventionsprodukter, som stilles til rådighed for ordningen

1.   Hvis det i den gennemførelsesforordning, der er omhandlet i artikel 38a, stk. 1, er fastsat, at de produkter, som stilles til rådighed for ordningen, skal afsættes ved salg, finder stk. 2-7 i denne artikel anvendelse.

2.   Det betalingsorgan i den medlemsstat, der har fået tildelt produkterne i henhold til artikel 38a, stk. 4, skal senest 40 arbejdsdage efter offentliggørelsen af den gennemførelsesforordning, i henhold til hvilken produkterne blev tildelt, indlede en udbudsprocedure med henblik på salg af produkterne.

Hvis en medlemsstat har fået tildelt produkter, som et betalingsorgan i en anden medlemsstat ligger inde med, skal det betalingsorgan, der ligger inde med produkterne, give det betalingsorgan, der sælger produkterne, de oplysninger, der er omhandlet i artikel 29, stk. 2, litra d)-g), senest 10 arbejdsdage efter offentliggørelsen af den gennemførelsesforordning, i henhold til hvilken produkterne blev tildelt.

3.   Hvis det betalingsorgan i en medlemsstat, som har fået tildelt produkter, som et betalingsorgan i en anden medlemsstat ligger inde med, sælger alle eller en del af disse produkter, skal det betalingsorgan, som sælger produkterne, betale det betalingsorgan, som ligger inde med produkterne, den regnskabsværdi, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013. Denne betaling skal foretages senest 4 arbejdsdage efter modtagelsen af betalingen fra en aktør af det beløb, der svarer til vedkommendes bud. Det betalingsorgan, der ligger inde med produkterne, udsteder en udlagringsanvisning, jf. artikel 37 i denne forordning, senest 5 arbejdsdage efter modtagelsen af betalingen fra det betalingsorgan, der sælger produkterne.

4.   Det betalingsorgan, der sælger produkterne, skal senest 10 arbejdsdage efter modtagelsen af betalingen fra en aktør af det beløb, der svarer til vedkommendes bud, overføre forskellen mellem salgsprisen og regnskabsværdien af produkterne ganget med den solgte mængde til det organ, hvortil Kommissionen foretager betalinger i henhold til forordning (EU) nr. 223/2014. Det overførte beløb skal anvendes til at finansiere køb og fordeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede som supplement til de midler, der er allerede er til rådighed under det operationelle program.

5.   Administrative omkostninger i forbindelse med salget af produkterne påhviler det betalingsorgan, der sælger produkterne.

6.   Kapitel II i delegeret forordning (EU) 2016/1238 og afdeling II, kapitel III, i denne forordning, med undtagelse af artikel 28, stk. 2, artikel 29, stk. 2, litra b), artikel 30, stk. 1, litra a) og e), artikel 31, artikel 32, stk. 2, artikel 33, stk. 2, andet afsnit, og artikel 36 i denne forordning finder anvendelse på en udbudsprocedure, der er indledt af et betalingsorgan i henhold til stk. 2 i denne artikel. Artikel 32, stk. 1, og artikel 33, stk. 3, finder tilsvarende anvendelse på en medlemsstats respektive beslutning. Med henblik på artikel 30, stk. 1, litra g), skal størrelsen af den sikkerhed, der er fastsat i den pågældende gennemførelsesforordning om indledning af salget forstås som størrelsen af den sikkerhed, der er fastsat i den gennemførelsesforordning, der er omhandlet i artikel 38a, stk. 1.

7.   Hvis alle eller en del af de produkter, som en medlemsstat har fået tildelt, ikke er solgt senest 5 måneder efter offentliggørelsen af den gennemførelsesforordning, i henhold til hvilken produkterne blev tildelt, skal disse produkter ikke længere være til rådighed i henhold til denne specifikke gennemførelsesforordning.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 223/2014 af 11. marts 2014 om Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (EUT L 72 af 12.3.2014, s. 1).«
  "

*1

| 2) | Artikel 65, stk. 1, litra d), nr. ii), affattes således:






  »ii) | oplysninger om afsætning til ordningen for de socialt dårligst stillede, herunder det pågældende beløb (forskellen mellem salgsprisen og regnskabsværdien) og det tidspunkt, hvorpå nævnte beløb overføres til det organ, hvortil Kommissionen foretager betalinger i henhold til forordning (EU) nr. 223/2014 i overensstemmelse med artikel 38b, stk. 4, i denne forordning.« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 65, stk. 1, litra d), nr. ii), affattes således:

»ii)

oplysninger om afsætning til ordningen for de socialt dårligst stillede, herunder det pågældende beløb (forskellen mellem salgsprisen og regnskabsværdien) og det tidspunkt, hvorpå nævnte beløb overføres til det organ, hvortil Kommissionen foretager betalinger i henhold til forordning (EU) nr. 223/2014 i overensstemmelse med artikel 38b, stk. 4, i denne forordning.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 223/2014 af 11. marts 2014 om Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (EUT L 72 af 12.3.2014, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1238 af 18. maj 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår offentlig intervention og støtte til privat oplagring (EUT L 206 af 30.7.2016, s. 15).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1240 af 18. maj 2016 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår offentlig intervention og støtte til privat oplagring (EUT L 206 af 30.7.2016, s. 71).

4

---

| 17.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 211/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 211/14

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1480

af 16. august 2017

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 7,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) indledte den 10. december 2016 en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse varer af gråt støbejern med flagegrafit (»gråt støbejern« eller »gråjern«) eller støbejern med kuglegrafit (»duktilt støbejern«) samt dele deraf (»varer af støbejern«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Indien (med samlebetegnelsen »de pågældende lande«) på grundlag af artikel 5 i forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) indledte den 10. december 2016 en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse varer af gråt støbejern med flagegrafit (»gråt støbejern« eller »gråjern«) eller støbejern med kuglegrafit (»duktilt støbejern«) samt dele deraf (»varer af støbejern«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Indien (med samlebetegnelsen »de pågældende lande«) på grundlag af artikel 5 i forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«).

| (2) | Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (3) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der var blevet indgivet den 31. oktober 2016 af syv EU-producenter, nemlig Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd., Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd og Fundiciones de Odena SA (»klagerne«). Klagerne tegner sig for mere end 40 % af den samlede produktion af varer af støbejern i Unionen. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der var blevet indgivet den 31. oktober 2016 af syv EU-producenter, nemlig Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd., Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd og Fundiciones de Odena SA (»klagerne«). Klagerne tegner sig for mere end 40 % af den samlede produktion af varer af støbejern i Unionen. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

1.2.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (4) | I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Desuden underrettede Kommissionen udtrykkeligt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, myndighederne i Kina og Indien samt kendte importører om indledningen af undersøgelsen og opfordrede disse til at deltage. |
| --- | --- |

(4)

I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Desuden underrettede Kommissionen udtrykkeligt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, myndighederne i Kina og Indien samt kendte importører om indledningen af undersøgelsen og opfordrede disse til at deltage.

| (5) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(5)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

| (6) | I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den foreløbigt havde valgt Indien som tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(6)

I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den foreløbigt havde valgt Indien som tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

| (7) | En sammenslutning ved navn Free Castings Import, som repræsenterer 19 importører (»sammenslutning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører«), fremsatte bemærkninger efter indledningen af undersøgelsen. Flere indiske eksporterende producenter, den indiske erhvervsgren samt China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products (»CCCME«) fremsatte desuden bemærkninger efter indledningen af proceduren. |
| --- | --- |

(7)

En sammenslutning ved navn Free Castings Import, som repræsenterer 19 importører (»sammenslutning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører«), fremsatte bemærkninger efter indledningen af undersøgelsen. Flere indiske eksporterende producenter, den indiske erhvervsgren samt China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products (»CCCME«) fremsatte desuden bemærkninger efter indledningen af proceduren.

| (8) | Nogle af de interesserede parter fremførte, at klagen manglede tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige indledningen af en undersøgelse, idet klagen hverken indeholdt fuldstændig og faktuel dokumentation for påstandene deri eller nogen oplysninger om de kinesiske eksporterende producenters produktionsomkostninger og indenlandske priser. De pågældende parter fremførte, at disse oplysninger er nødvendige for, at der kan indledes en undersøgelse over for et land med markedsøkonomi såsom Kina. |
| --- | --- |

(8)

Nogle af de interesserede parter fremførte, at klagen manglede tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige indledningen af en undersøgelse, idet klagen hverken indeholdt fuldstændig og faktuel dokumentation for påstandene deri eller nogen oplysninger om de kinesiske eksporterende producenters produktionsomkostninger og indenlandske priser. De pågældende parter fremførte, at disse oplysninger er nødvendige for, at der kan indledes en undersøgelse over for et land med markedsøkonomi såsom Kina.

| (9) | Kommissionen foretog en nærmere undersøgelse af klagen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 5 og konkluderede, at betingelserne for at indlede en undersøgelse var opfyldt, dvs. at den dokumentation, som klageren havde fremlagt, var tilstrækkeligt fyldestgørende og nøjagtig. Det skal erindres, at en klage i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 2, skal indeholde de oplysninger, som den klagende part med rimelighed kan forventes at kunne tilvejebringe, såsom rapporter og offentligt tilgængelige statistikker. Endelig var den normale værdi i klagen fastsat på grundlag af oplysninger om referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, hvilket dermed udgjorde tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede undersøgelsen. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen foretog en nærmere undersøgelse af klagen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 5 og konkluderede, at betingelserne for at indlede en undersøgelse var opfyldt, dvs. at den dokumentation, som klageren havde fremlagt, var tilstrækkeligt fyldestgørende og nøjagtig. Det skal erindres, at en klage i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 2, skal indeholde de oplysninger, som den klagende part med rimelighed kan forventes at kunne tilvejebringe, såsom rapporter og offentligt tilgængelige statistikker. Endelig var den normale værdi i klagen fastsat på grundlag af oplysninger om referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, hvilket dermed udgjorde tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede undersøgelsen. Denne påstand blev derfor afvist.

| (10) | Kommissionen konkluderede derfor, at klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, og at disse beviser var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen konkluderede derfor, at klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, og at disse beviser var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

1.3.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (11) | Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 eventuelt ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter, af EU-producenter samt af ikke forretningsmæssigt forbundne importører. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 eventuelt ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter, af EU-producenter samt af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

1.3.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (12) | Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen havde udtaget stikprøven på grundlag af den største repræsentative salgsmængde af samme vare i undersøgelsesperioden, samtidig med at der sikredes en spredning med hensyn til varetyper og geografisk beliggenhed. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen havde udtaget stikprøven på grundlag af den største repræsentative salgsmængde af samme vare i undersøgelsesperioden, samtidig med at der sikredes en spredning med hensyn til varetyper og geografisk beliggenhed.

| (13) | Stikprøven bestod af tre EU-producenter, nemlig EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA og Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for 48 % af den samlede produktion i EU og 43 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. |
| --- | --- |

(13)

Stikprøven bestod af tre EU-producenter, nemlig EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA og Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for 48 % af den samlede produktion i EU og 43 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve.

| (14) | Klagerne indgav en anmodning om at medtage en fjerde EU-producent, Fondatel Lecomte. Eftersom klagerne ikke begrundede deres anmodning, afviste Kommissionen den. |
| --- | --- |

(14)

Klagerne indgav en anmodning om at medtage en fjerde EU-producent, Fondatel Lecomte. Eftersom klagerne ikke begrundede deres anmodning, afviste Kommissionen den.

| (15) | Nogle af de interesserede parter fremførte, at den foreslåede stikprøve ikke var repræsentativ med hensyn til producenternes geografiske beliggenhed eller EU-producenternes holdning til klagerne. Den foreslåede stikprøve omfattede ganske vist kun klagere og én tilhænger af klagen, men omfattede hverken EU-producenter i de medlemsstater, der er hårdest ramt af den påståede dumpingimport fra Kina, eller EU-producenter fra central- og østeuropæiske lande. |
| --- | --- |

(15)

Nogle af de interesserede parter fremførte, at den foreslåede stikprøve ikke var repræsentativ med hensyn til producenternes geografiske beliggenhed eller EU-producenternes holdning til klagerne. Den foreslåede stikprøve omfattede ganske vist kun klagere og én tilhænger af klagen, men omfattede hverken EU-producenter i de medlemsstater, der er hårdest ramt af den påståede dumpingimport fra Kina, eller EU-producenter fra central- og østeuropæiske lande.

| (16) | Kommissionen bemærkede, at stikprøven omfattede de største markeder for den pågældende vare og de største producenter målt i mængde og salg på EU-markedet, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen bemærkede, at stikprøven omfattede de største markeder for den pågældende vare og de største producenter målt i mængde og salg på EU-markedet, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed.

| (17) | De indiske eksporterende producenter fremførte, at stikprøven af EU-producenter ikke var repræsentativ, eftersom den omfattede virksomheder, der selv var importører af den vare, der angiveligt var en dumpingvare. |
| --- | --- |

(17)

De indiske eksporterende producenter fremførte, at stikprøven af EU-producenter ikke var repræsentativ, eftersom den omfattede virksomheder, der selv var importører af den vare, der angiveligt var en dumpingvare.

| (18) | Kommissionen konstaterede, at én af de stikprøveudtagne EU-producenter ganske vist var importør af den pågældende vare med henblik på at komplettere sit vareudbud. Kommissionen fandt, at importmængden var langt mindre end den mængde, som den pågældende virksomhed selv producerede (importmængden udgjorde mindre end 15 % af virksomhedens samlede salg i Unionen), og Kommissionen anser derfor den stikprøveudtagne EU-producent for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen konstaterede, at én af de stikprøveudtagne EU-producenter ganske vist var importør af den pågældende vare med henblik på at komplettere sit vareudbud. Kommissionen fandt, at importmængden var langt mindre end den mængde, som den pågældende virksomhed selv producerede (importmængden udgjorde mindre end 15 % af virksomhedens samlede salg i Unionen), og Kommissionen anser derfor den stikprøveudtagne EU-producent for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

| (19) | Kommissionen fastholdt ud fra ovenstående ræsonnement, at stikprøven er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen fastholdt ud fra ovenstående ræsonnement, at stikprøven er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

1.3.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (20) | For at afgøre, hvorvidt det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og for i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger. |
| --- | --- |

(20)

For at afgøre, hvorvidt det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og for i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger.

| (21) | 28 ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører på grundlag af den største importmængde til Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte importører hørt om udtagningen af stikprøven. Der indkom ikke nogen bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(21)

28 ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører på grundlag af den største importmængde til Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte importører hørt om udtagningen af stikprøven. Der indkom ikke nogen bemærkninger hertil.

1.3.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (22) | For at afgøre, hvorvidt det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og for i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger. Kommissionen anmodede endvidere Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at navngive og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(22)

For at afgøre, hvorvidt det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og for i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger. Kommissionen anmodede endvidere Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at navngive og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (23) | 81 eksporterende producenter i Kina afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen fandt 78 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter egnede til at indgå i stikprøven. Tre producenter havde ikke opgivet nogen eksport af den pågældende vare til EU i undersøgelsesperioden og blev derfor fundet uegnede til at indgå i stikprøven. Kommissionen har foreløbigt udtaget en stikprøve bestående af tre samarbejdsvillige producenter på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte eksporterende producenter og myndighederne i Kina hørt om udtagningen af stikprøven. Nogle af de interesserede parter opfordrede Kommissionen til at udvide stikprøven med henblik på at gøre den mere repræsentativ. Dette tog Kommissionen hensyn til. Den endelige stikprøve omfattede de fem største eksporterende producenter til Unionen, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed. Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union gav sin opbakning til den endelige stikprøve. |
| --- | --- |

(23)

81 eksporterende producenter i Kina afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen fandt 78 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter egnede til at indgå i stikprøven. Tre producenter havde ikke opgivet nogen eksport af den pågældende vare til EU i undersøgelsesperioden og blev derfor fundet uegnede til at indgå i stikprøven. Kommissionen har foreløbigt udtaget en stikprøve bestående af tre samarbejdsvillige producenter på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte eksporterende producenter og myndighederne i Kina hørt om udtagningen af stikprøven. Nogle af de interesserede parter opfordrede Kommissionen til at udvide stikprøven med henblik på at gøre den mere repræsentativ. Dette tog Kommissionen hensyn til. Den endelige stikprøve omfattede de fem største eksporterende producenter til Unionen, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed. Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union gav sin opbakning til den endelige stikprøve.

1.3.4.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Indien

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Indien

| (24) | For at afgøre, hvorvidt det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og for i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Indien om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger. Kommissionen anmodede endvidere Indiens repræsentation ved Den Europæiske Union om at navngive og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(24)

For at afgøre, hvorvidt det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og for i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Indien om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger. Kommissionen anmodede endvidere Indiens repræsentation ved Den Europæiske Union om at navngive og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (25) | 22 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Indien afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen fandt 21 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter egnede til at indgå i stikprøven. Én af producenterne havde ikke opgivet nogen eksport af den pågældende vare til EU i undersøgelsesperioden og blev derfor fundet uegnet til at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre virksomhedsgrupper på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte eksporterende producenter og de indiske myndigheder hørt om udtagningen af stikprøven. |
| --- | --- |

(25)

22 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Indien afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen fandt 21 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter egnede til at indgå i stikprøven. Én af producenterne havde ikke opgivet nogen eksport af den pågældende vare til EU i undersøgelsesperioden og blev derfor fundet uegnet til at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre virksomhedsgrupper på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte eksporterende producenter og de indiske myndigheder hørt om udtagningen af stikprøven.

| (26) | Kommissionen modtog bemærkninger fra to eksporterende producenter om, at udvælgelsen af blot tre virksomhedsgrupper på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, ikke er repræsentativ for det indiske marked, som kendetegnes ved store forskelle. Eftersom de tre foreløbigt udvalgte virksomhedsgrupper tegnede sig for en væsentlig andel af eksporten fra Indien til Unionen i undersøgelsesperioden og med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed, fastholdt Kommissionen sin foreløbige stikprøve. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen modtog bemærkninger fra to eksporterende producenter om, at udvælgelsen af blot tre virksomhedsgrupper på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, ikke er repræsentativ for det indiske marked, som kendetegnes ved store forskelle. Eftersom de tre foreløbigt udvalgte virksomhedsgrupper tegnede sig for en væsentlig andel af eksporten fra Indien til Unionen i undersøgelsesperioden og med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed, fastholdt Kommissionen sin foreløbige stikprøve.

1.4.   Individuel undersøgelse

Individuel undersøgelse

| (27) | For Kinas vedkommende var der 18 eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, der formelt anmodede om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Imødekommelse af et så stort antal anmodninger om individuel undersøgelse ville være urimeligt byrdefuld og ville ikke med rimelighed kunne forventes gennemført inden for det tidsrum, der var til rådighed for denne undersøgelse. Kommissionen har derfor besluttet ikke at foretage nogen af de individuelle undersøgelser, der var blevet anmodet om. |
| --- | --- |

(27)

For Kinas vedkommende var der 18 eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, der formelt anmodede om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Imødekommelse af et så stort antal anmodninger om individuel undersøgelse ville være urimeligt byrdefuld og ville ikke med rimelighed kunne forventes gennemført inden for det tidsrum, der var til rådighed for denne undersøgelse. Kommissionen har derfor besluttet ikke at foretage nogen af de individuelle undersøgelser, der var blevet anmodet om.

| (28) | For Indiens vedkommende var der ingen af de eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, der anmodede om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. |
| --- | --- |

(28)

For Indiens vedkommende var der ingen af de eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, der anmodede om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3.

1.5.   Ansøgningsskemaer om markedsøkonomisk behandling

Ansøgningsskemaer om markedsøkonomisk behandling

| (29) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fremsendte Kommissionen ansøgningsskemaer om markedsøkonomisk behandling til alle de samarbejdsvillige stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina og til alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, som ønskede at anmode om en individuel dumpingmargen. Kun én af de eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, indsendte et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling, som blev behandlet af Kommissionen. |
| --- | --- |

(29)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fremsendte Kommissionen ansøgningsskemaer om markedsøkonomisk behandling til alle de samarbejdsvillige stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina og til alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, som ønskede at anmode om en individuel dumpingmargen. Kun én af de eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, indsendte et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling, som blev behandlet af Kommissionen.

1.6.   Spørgeskemabesvarelser

Spørgeskemabesvarelser

| (30) | Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle stikprøveudtagne virksomheder, til alle eksporterende producenter, som ønskede at anmode om individuel undersøgelse og til ti producenter i et potentielt referenceland. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle stikprøveudtagne virksomheder, til alle eksporterende producenter, som ønskede at anmode om individuel undersøgelse og til ti producenter i et potentielt referenceland.

| (31) | Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra tre af de stikprøveudtagne EU-producenter, tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører, de fem stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina, 18 eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om individuel undersøgelse, de tre stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter i Indien og tre producenter i referencelandet. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra tre af de stikprøveudtagne EU-producenter, tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører, de fem stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina, 18 eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om individuel undersøgelse, de tre stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter i Indien og tre producenter i referencelandet.

1.7.   Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (32) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder: | Repræsentant for klagerne:






  — | Heuking Kühn Lüer Wojtek, Bruxelles, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

Repræsentant for klagerne:

—

Heuking Kühn Lüer Wojtek, Bruxelles, Belgien

| | EU-producenter:






  — | Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Frankrig |
| --- | --- | --- |

EU-producenter:

—

Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Frankrig

| — | EJ Picardie, Saint Crépin-Ibouvillers, Frankrig |
| --- | --- |

—

EJ Picardie, Saint Crépin-Ibouvillers, Frankrig

| — | Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Tyskland |
| --- | --- |

—

Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Tyskland

| | Eksporterende producenter i Kina:






  — | Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producenter i Kina:

—

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou

| — | Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou |
| --- | --- |

—

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou

| — | Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan |
| --- | --- |

—

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan

| — | Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town |
| --- | --- |

—

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town

| — | Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd, Shijiazhuang |
| --- | --- |

—

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd, Shijiazhuang

| | Eksporterende producenter i Indien:






  — | Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kolkata & Uchchad |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producenter i Indien:

—

Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kolkata & Uchchad

| — | RB Agarwalla & Co and RBA Exports Pvt Ltd, Kolkata |
| --- | --- |

—

RB Agarwalla & Co and RBA Exports Pvt Ltd, Kolkata

| — | Victory Iron Works Ltd. and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd., Kolkata. |
| --- | --- |

—

Victory Iron Works Ltd. and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd., Kolkata.

1.8.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (33) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2015 til den 30. september 2016 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser med relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2013 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(33)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2015 til den 30. september 2016 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser med relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2013 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

| (34) | Nogle af de interesserede parter fremførte, at den betragtede periode er usædvanlig kort og særdeles selektiv og dermed for kort til, at der kan foretages en korrekt analyse. |
| --- | --- |

(34)

Nogle af de interesserede parter fremførte, at den betragtede periode er usædvanlig kort og særdeles selektiv og dermed for kort til, at der kan foretages en korrekt analyse.

| (35) | Kommissionen bemærkede, at den betragtede periode ikke er usædvanlig kort (3). Den betragtede periode i forbindelse med den aktuelle undersøgelse består af undersøgelsesperioden plus de foregående tre år, hvilket giver i alt tre år og ni måneder. Dette tidsrum blev anset for at være tilpas til at undersøge udviklingstendenser med relevans for vurderingen af skade. Tidsrummet dækker mere end tre år, hvilket er i overensstemmelse med Kommissionens praksis, og det er derfor ikke usædvanligt kort. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen bemærkede, at den betragtede periode ikke er usædvanlig kort (3). Den betragtede periode i forbindelse med den aktuelle undersøgelse består af undersøgelsesperioden plus de foregående tre år, hvilket giver i alt tre år og ni måneder. Dette tidsrum blev anset for at være tilpas til at undersøge udviklingstendenser med relevans for vurderingen af skade. Tidsrummet dækker mere end tre år, hvilket er i overensstemmelse med Kommissionens praksis, og det er derfor ikke usædvanligt kort.

3

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (36) | Den pågældende vare er visse varer af gråt støbejern med flagegrafit (»gråt støbejern« eller »gråjern«) eller støbejern med kuglegrafit (»duktilt støbejern«) samt dele deraf. Disse varer er af en art, der anvendes til at:






  — | dække systemer på eller under jordoverfladen og/eller åbninger til systemer på eller under jordoverfladen, samt at |
| --- | --- | --- |

(36)

Den pågældende vare er visse varer af gråt støbejern med flagegrafit (»gråt støbejern« eller »gråjern«) eller støbejern med kuglegrafit (»duktilt støbejern«) samt dele deraf. Disse varer er af en art, der anvendes til at:

—

dække systemer på eller under jordoverfladen og/eller åbninger til systemer på eller under jordoverfladen, samt at

| — | give adgang til systemer på eller under jordoverfladen og/eller give udsyn til systemer på eller under jordoverfladen. |
| --- | --- |

—

give adgang til systemer på eller under jordoverfladen og/eller give udsyn til systemer på eller under jordoverfladen.

Varerne kan være bearbejdede, beklædte, malede og/eller forsynede med andet materiale såsom, men ikke begrænset til, cement, fliser til brolægning eller tegl, dog ikke brandhaner, med oprindelse i Kina og Indien, som i øjeblikket er henhørende under KN-kode ex 7325 10 00 og ex 7325 99 10 (»den pågældende vare«).

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (37) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  a) | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(37)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

a)

den pågældende vare

| b) | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og Indien |
| --- | --- |

b)

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og Indien

| c) | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

c)

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (38) | Kommissionen besluttede på dette tidspunkt, at disse produkter derfor er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen besluttede på dette tidspunkt, at disse produkter derfor er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

2.3.   Påstande vedrørende varedækningen

Påstande vedrørende varedækningen

| (39) | De indiske eksporterende producenter fremførte, at varedækningen var for bredt defineret. De fremførte i særdeleshed, at kloakriste, som er omfattet af standard EN 1433, burde udelukkes fra varedækningen. De underbyggede primært deres påstand med følgende argumenter. |
| --- | --- |

(39)

De indiske eksporterende producenter fremførte, at varedækningen var for bredt defineret. De fremførte i særdeleshed, at kloakriste, som er omfattet af standard EN 1433, burde udelukkes fra varedækningen. De underbyggede primært deres påstand med følgende argumenter.

| (40) | For det første fremførte de, at komponenterne til kloakriste fremstilles ved brug af en anden fremstillingsproces, og at de kun fremstilles i begrænset antal i Unionen. For det andet fremførte de, at karme og skinner til kloakriste ikke har samme grundlæggende fysiske egenskaber og kun udgør komponenter i de lineære afvandingssystemer, der sælges på EU-markedet. |
| --- | --- |

(40)

For det første fremførte de, at komponenterne til kloakriste fremstilles ved brug af en anden fremstillingsproces, og at de kun fremstilles i begrænset antal i Unionen. For det andet fremførte de, at karme og skinner til kloakriste ikke har samme grundlæggende fysiske egenskaber og kun udgør komponenter i de lineære afvandingssystemer, der sælges på EU-markedet.

| (41) | Én af de kinesiske eksporterende producenter fremsatte en lignende påstand og hævdede, ud over ovennævnte argumenter, at kloakriste ikke er indbyrdes udskiftelige med brønddæksler, og at de ikke er omfattet af samme industrielle standard. |
| --- | --- |

(41)

Én af de kinesiske eksporterende producenter fremsatte en lignende påstand og hævdede, ud over ovennævnte argumenter, at kloakriste ikke er indbyrdes udskiftelige med brønddæksler, og at de ikke er omfattet af samme industrielle standard.

| (42) | Sammenslutningen af ikke forretningsmæssigt forbundne importører støttede anmodningen om at udelukke kloakriste fra varedækningen og hævdede, ud over ovennævnte argumenter, at kloakriste ikke har samme anvendelsesformål som resten af den pågældende vare og ikke er i direkte konkurrence med de varer, der fremstilles af EU-producenterne. Ifølge denne sammenslutning forefindes der ikke knowhow i Unionen til at kunne fremstille kloakriste. |
| --- | --- |

(42)

Sammenslutningen af ikke forretningsmæssigt forbundne importører støttede anmodningen om at udelukke kloakriste fra varedækningen og hævdede, ud over ovennævnte argumenter, at kloakriste ikke har samme anvendelsesformål som resten af den pågældende vare og ikke er i direkte konkurrence med de varer, der fremstilles af EU-producenterne. Ifølge denne sammenslutning forefindes der ikke knowhow i Unionen til at kunne fremstille kloakriste.

| (43) | Klagerne og yderligere én EU-producent har meddelt, at de ikke har nogen indvendinger imod udelukkelsen af kloakriste fra varedækningen. |
| --- | --- |

(43)

Klagerne og yderligere én EU-producent har meddelt, at de ikke har nogen indvendinger imod udelukkelsen af kloakriste fra varedækningen.

| (44) | Undersøgelsen bekræftede, at kloakriste er omfattet af en anden standard, end den der er gældende for resten af den pågældende vare, nemlig standard EN 1433. Derudover var samtlige interesserede parter enige om at udelukke kloakriste fra varedækningen i forbindelse med denne undersøgelse. Kommissionen har derfor foreløbigt udelukket denne vare fra definitionen af den pågældende vare og samme vare. |
| --- | --- |

(44)

Undersøgelsen bekræftede, at kloakriste er omfattet af en anden standard, end den der er gældende for resten af den pågældende vare, nemlig standard EN 1433. Derudover var samtlige interesserede parter enige om at udelukke kloakriste fra varedækningen i forbindelse med denne undersøgelse. Kommissionen har derfor foreløbigt udelukket denne vare fra definitionen af den pågældende vare og samme vare.

| (45) | Én af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremførte, at komponenter med en fri åbning på over 1 000 mm, der importeres af den ikke forretningsmæssigt forbundne importør Gatic fra Kina (»komponenter fra Gatic«), bør udelukkes fra varedækningen, eftersom disse komponenter ikke kan anses for at udgøre én og samme vare, og eftersom de på grund af deres størrelse ikke er omfattet af standard EN 124. Denne part underbyggede primært sin påstand med tre argumenter. |
| --- | --- |

(45)

Én af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremførte, at komponenter med en fri åbning på over 1 000 mm, der importeres af den ikke forretningsmæssigt forbundne importør Gatic fra Kina (»komponenter fra Gatic«), bør udelukkes fra varedækningen, eftersom disse komponenter ikke kan anses for at udgøre én og samme vare, og eftersom de på grund af deres størrelse ikke er omfattet af standard EN 124. Denne part underbyggede primært sin påstand med tre argumenter.

| (46) | For det første hævdede parten, at komponenterne fra Gatic fremstilles ved brug af en anden fremstillingsproces, idet komponenterne bliver samlet i Unionen ved brug af materialer fra Det Forenede Kongerige til at fremstille varen. For det andet fremførte parten, at komponenterne fra Gatic ikke har samme grundlæggende fysiske egenskaber, da de er af højere kvalitet og kræver yderligere teknisk forarbejdning for at blive gas- og lufttætte, end hvad den pågældende vare kræver. For det tredje påstod parten, at komponenterne fra Gatic ikke har samme funktion og anvendelsesformål, idet de skal være forseglede og typisk samles i en større struktur. |
| --- | --- |

(46)

For det første hævdede parten, at komponenterne fra Gatic fremstilles ved brug af en anden fremstillingsproces, idet komponenterne bliver samlet i Unionen ved brug af materialer fra Det Forenede Kongerige til at fremstille varen. For det andet fremførte parten, at komponenterne fra Gatic ikke har samme grundlæggende fysiske egenskaber, da de er af højere kvalitet og kræver yderligere teknisk forarbejdning for at blive gas- og lufttætte, end hvad den pågældende vare kræver. For det tredje påstod parten, at komponenterne fra Gatic ikke har samme funktion og anvendelsesformål, idet de skal være forseglede og typisk samles i en større struktur.

| (47) | Derudover hævdede sammenslutningen af importører, at de karme og riste af støbejern, der anvendes som komponenter fra Gatic, ikke udgør en selvstændig vare, ikke er i direkte konkurrence med andre varetyper inden for den pågældende vare og kræver yderligere forarbejdning under fremstillingsprocessen. |
| --- | --- |

(47)

Derudover hævdede sammenslutningen af importører, at de karme og riste af støbejern, der anvendes som komponenter fra Gatic, ikke udgør en selvstændig vare, ikke er i direkte konkurrence med andre varetyper inden for den pågældende vare og kræver yderligere forarbejdning under fremstillingsprocessen.

| (48) | De indiske eksporterende producenter fremførte, at komponenterne fra Gatic, som betegnes som en varetype, men ikke er begrænset til en fri åbning på over 1 000 mm, fremstilles ved brug af helt særlige processer, hvorved der skabes en forseglet vare, der skal samles, og at størstedelen af EU-producenterne ikke er i besiddelse af den fornødne tekniske knowhow. |
| --- | --- |

(48)

De indiske eksporterende producenter fremførte, at komponenterne fra Gatic, som betegnes som en varetype, men ikke er begrænset til en fri åbning på over 1 000 mm, fremstilles ved brug af helt særlige processer, hvorved der skabes en forseglet vare, der skal samles, og at størstedelen af EU-producenterne ikke er i besiddelse af den fornødne tekniske knowhow.

| (49) | På grundlag af de argumenter, der er beskrevet i betragtning 45-48, anmodede de pågældende interesserede parter om, at komponenterne fra Gatic skulle udelukkes fra varedækningen. |
| --- | --- |

(49)

På grundlag af de argumenter, der er beskrevet i betragtning 45-48, anmodede de pågældende interesserede parter om, at komponenterne fra Gatic skulle udelukkes fra varedækningen.

| (50) | Klagerne var ikke enige i denne anmodning. De hævdede, at komponenterne fra Gatic har samme grundlæggende fysiske egenskaber, samme funktion og anvendelsesformål og samme fremstillingsproces som den pågældende vare. Nogle af de andre varetyper inden for den pågældende vare har angiveligt samme egenskaber i form af gas- og lufttæthed, som komponenterne fra Gatic. De hævdede endvidere, at den pågældende vare ikke er defineret i standarden og omfatter en bredere vifte af varetyper end standard EN 124. |
| --- | --- |

(50)

Klagerne var ikke enige i denne anmodning. De hævdede, at komponenterne fra Gatic har samme grundlæggende fysiske egenskaber, samme funktion og anvendelsesformål og samme fremstillingsproces som den pågældende vare. Nogle af de andre varetyper inden for den pågældende vare har angiveligt samme egenskaber i form af gas- og lufttæthed, som komponenterne fra Gatic. De hævdede endvidere, at den pågældende vare ikke er defineret i standarden og omfatter en bredere vifte af varetyper end standard EN 124.

| (51) | Kommissionen bemærkede, at varedækningen for den pågældende vare også omfatter varer af støbejern samt dele deraf. Argumentet om, at komponenterne fra Gatic ikke udgør en selvstændig vare, er derfor irrelevant. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen bemærkede, at varedækningen for den pågældende vare også omfatter varer af støbejern samt dele deraf. Argumentet om, at komponenterne fra Gatic ikke udgør en selvstændig vare, er derfor irrelevant.

| (52) | Hvad angår varens fysiske og tekniske egenskaber, fastsættes disse ud fra funktion, installation og placering, og der er hovedsageligt tale om belastningsmodstand over for trafik, som fastsættes ved den såkaldte belastningsklasse, dæksel- og riststabiliteten inden for karmen samt sikker og let adgang. Varen kan være gråjern eller duktilt støbejern, og brønddækslet og/eller -karmen kan være fyldt med beton eller andet materiale. Varen kan opfylde en given standard. Hvad angår varens funktion og endelige anvendelsesformål, udgør dæksler og karme af støbejern en grænseflade mellem nedgravede ledningsanlæg og vejens overflade eller vejbelægningen. Varen fremstilles i samme støberier eller tilsvarende støberier, som dem der fremstiller andre varetyper inden for den pågældende vare. |
| --- | --- |

(52)

Hvad angår varens fysiske og tekniske egenskaber, fastsættes disse ud fra funktion, installation og placering, og der er hovedsageligt tale om belastningsmodstand over for trafik, som fastsættes ved den såkaldte belastningsklasse, dæksel- og riststabiliteten inden for karmen samt sikker og let adgang. Varen kan være gråjern eller duktilt støbejern, og brønddækslet og/eller -karmen kan være fyldt med beton eller andet materiale. Varen kan opfylde en given standard. Hvad angår varens funktion og endelige anvendelsesformål, udgør dæksler og karme af støbejern en grænseflade mellem nedgravede ledningsanlæg og vejens overflade eller vejbelægningen. Varen fremstilles i samme støberier eller tilsvarende støberier, som dem der fremstiller andre varetyper inden for den pågældende vare.

| (53) | Alle de ovennævnte egenskaber gælder også for komponenterne fra Gatic, uanset størrelsen på varens frie åbning. Komponenterne fra Gatic kan ikke skelnes fra den pågældende vare med hensyn til alle de ovennævnte egenskaber. Anmodningen om at udelukke komponenterne fra Gatic fra den pågældende vare afvises derfor. |
| --- | --- |

(53)

Alle de ovennævnte egenskaber gælder også for komponenterne fra Gatic, uanset størrelsen på varens frie åbning. Komponenterne fra Gatic kan ikke skelnes fra den pågældende vare med hensyn til alle de ovennævnte egenskaber. Anmodningen om at udelukke komponenterne fra Gatic fra den pågældende vare afvises derfor.

| (54) | Én af de interesserede parter fremførte, at gulvafløb, tagafløb, renselemme og dæksler til renselemme samt det varemærkeregistrerede Watts Dead Level Systems, som er omfattet af standard EN 1253, bør udelukkes fra varedækningen for den pågældende vare. Denne part underbyggede primært sin påstand ved at fremføre, at de varer, som denne part beskrev, ikke er omfattet af samme standard som den pågældende vare. |
| --- | --- |

(54)

Én af de interesserede parter fremførte, at gulvafløb, tagafløb, renselemme og dæksler til renselemme samt det varemærkeregistrerede Watts Dead Level Systems, som er omfattet af standard EN 1253, bør udelukkes fra varedækningen for den pågældende vare. Denne part underbyggede primært sin påstand ved at fremføre, at de varer, som denne part beskrev, ikke er omfattet af samme standard som den pågældende vare.

| (55) | Klagerne har præciseret, at de ikke anser de varer, der er omfattet af standard EN 1253, som værende en del af den pågældende vare, da de ikke har samme funktion og ikke anvendes til kommunal støbning. Desuden fremstiller EU-erhvervsgrenen ikke disse varer. |
| --- | --- |

(55)

Klagerne har præciseret, at de ikke anser de varer, der er omfattet af standard EN 1253, som værende en del af den pågældende vare, da de ikke har samme funktion og ikke anvendes til kommunal støbning. Desuden fremstiller EU-erhvervsgrenen ikke disse varer.

| (56) | Kommissionen fastslog, at varer, der er omfattet af standard EN 1253, ikke anses for at være omfattet af varedækningen for den pågældende vare. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen fastslog, at varer, der er omfattet af standard EN 1253, ikke anses for at være omfattet af varedækningen for den pågældende vare.

| (57) | Sammenslutning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremførte, at brøndkarme bør udelukkes fra varedækningen for den pågældende vare. Denne part underbyggede primært sin påstand med følgende argumenter. |
| --- | --- |

(57)

Sammenslutning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremførte, at brøndkarme bør udelukkes fra varedækningen for den pågældende vare. Denne part underbyggede primært sin påstand med følgende argumenter.

| (58) | Brøndkarme har ikke samme fysiske og tekniske egenskaber som traditionelle brønddæksler, da de typisk er meget mindre og er omfattet af nationale standarder og ikke af standard EN 124. Brøndkarmes endelige anvendelsesformål og -områder adskiller sig væsentligt fra brønddækslers, da de fungerer som beskyttende kammer og dæksel og ikke som adgangssted for arbejdere. |
| --- | --- |

(58)

Brøndkarme har ikke samme fysiske og tekniske egenskaber som traditionelle brønddæksler, da de typisk er meget mindre og er omfattet af nationale standarder og ikke af standard EN 124. Brøndkarmes endelige anvendelsesformål og -områder adskiller sig væsentligt fra brønddækslers, da de fungerer som beskyttende kammer og dæksel og ikke som adgangssted for arbejdere.

| (59) | Som anført i betragtning 36 bemærkede Kommissionen, at den pågældende vare ikke kun omfatter varer, der giver adgang til systemer på eller under jordoverfladen, men også varer, der dækker eller giver udsyn til systemer på eller under jordoverfladen. Brøndkarme udgør derfor en del af den vare, der er genstand for undersøgelsen, og anmodningen om at udelukke brøndkarme fra den pågældende vare blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(59)

Som anført i betragtning 36 bemærkede Kommissionen, at den pågældende vare ikke kun omfatter varer, der giver adgang til systemer på eller under jordoverfladen, men også varer, der dækker eller giver udsyn til systemer på eller under jordoverfladen. Brøndkarme udgør derfor en del af den vare, der er genstand for undersøgelsen, og anmodningen om at udelukke brøndkarme fra den pågældende vare blev derfor afvist.

| (60) | Kommissionen besluttede derfor foreløbigt at udelukke kloakriste, der er omfattet af standard EN 1433, fra varedefinitionen. Derimod kan det på nuværende tidspunkt ikke konkluderes, at de varer, der er omfattet af standard EN 1253, ikke var omfattet af klagen og dermed heller ikke er genstand for undersøgelsen. Kommissionen har også foreløbigt afvist anmodningen om at udelukke brøndkarme og komponenter fra Gatic fra varedækningen i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen besluttede derfor foreløbigt at udelukke kloakriste, der er omfattet af standard EN 1433, fra varedefinitionen. Derimod kan det på nuværende tidspunkt ikke konkluderes, at de varer, der er omfattet af standard EN 1253, ikke var omfattet af klagen og dermed heller ikke er genstand for undersøgelsen. Kommissionen har også foreløbigt afvist anmodningen om at udelukke brøndkarme og komponenter fra Gatic fra varedækningen i forbindelse med denne undersøgelse.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Kina

Kina

3.1.1.   Den normale værdi

Den normale værdi

3.1.1.1.   Markedsøkonomisk behandling

Markedsøkonomisk behandling

| (61) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsætter Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, i nævnte forordning for de eksporterende producenter i Kina, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(61)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsætter Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, i nævnte forordning for de eksporterende producenter i Kina, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.

| (62) | Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:






  1) | virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne |
| --- | --- | --- |

(62)

Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:

1)

virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne

| 2) | virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål |
| --- | --- |

2)

virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål

| 3) | der må ikke findes nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system |
| --- | --- |

3)

der må ikke findes nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system

| 4) | retssikkerhed og retlig stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold og |
| --- | --- |

4)

retssikkerhed og retlig stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold og

| 5) | valutaomregninger skal foretages til markedskurs. |
| --- | --- |

5)

valutaomregninger skal foretages til markedskurs.

| (63) | For at fastslå, hvorvidt kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, søgte Kommissionen at indhente de fornødne oplysninger ved at anmode de eksporterende producenter om at udfylde ansøgningsskemaet om markedsøkonomisk behandling. Kun én af de stikprøveudtagne eksporterende producenter, Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd (»Lisheng«) anmodede om markedsøkonomisk behandling og svarede inden for den fastsatte frist. Kommissionen efterprøvede de afgivne oplysninger ved et kontrolbesøg hos den pågældende virksomhed. |
| --- | --- |

(63)

For at fastslå, hvorvidt kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, søgte Kommissionen at indhente de fornødne oplysninger ved at anmode de eksporterende producenter om at udfylde ansøgningsskemaet om markedsøkonomisk behandling. Kun én af de stikprøveudtagne eksporterende producenter, Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd (»Lisheng«) anmodede om markedsøkonomisk behandling og svarede inden for den fastsatte frist. Kommissionen efterprøvede de afgivne oplysninger ved et kontrolbesøg hos den pågældende virksomhed.

| (64) | Kommissionen konstaterede, at Lisheng ikke opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og afviste derfor anmodningen om markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen konstaterede, at Lisheng ikke opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og afviste derfor anmodningen om markedsøkonomisk behandling.

| (65) | Det blev konstateret, at Lisheng ikke opfyldte nogen af de fem kriterier for markedsøkonomisk behandling, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(65)

Det blev konstateret, at Lisheng ikke opfyldte nogen af de fem kriterier for markedsøkonomisk behandling, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (66) | For så vidt angår kriterium 1 (vedrørende statslig indgriben), blev det konstateret, at virksomheden havde skiftet ejer uden at underrette Kommissionen, og at én af de nye ejere havde forbindelser til den kinesiske stat og til Kinas kommunistparti. |
| --- | --- |

(66)

For så vidt angår kriterium 1 (vedrørende statslig indgriben), blev det konstateret, at virksomheden havde skiftet ejer uden at underrette Kommissionen, og at én af de nye ejere havde forbindelser til den kinesiske stat og til Kinas kommunistparti.

| (67) | For så vidt angår kriterium 2 (vedrørende regnskabsføring), var virksomhedens regnskaber ikke tilstrækkeligt fyldestgørende til, at de kunne have været revideret korrekt, og regnskabsføringen var ikke i overensstemmelse med kinesiske eller internationale regnskabsstandarder. |
| --- | --- |

(67)

For så vidt angår kriterium 2 (vedrørende regnskabsføring), var virksomhedens regnskaber ikke tilstrækkeligt fyldestgørende til, at de kunne have været revideret korrekt, og regnskabsføringen var ikke i overensstemmelse med kinesiske eller internationale regnskabsstandarder.

| (68) | For så vidt angår kriterium 3, kunne virksomheden ikke godtgøre, at der ikke var nogen væsentlige fordrejninger, der var overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, med hensyn til leje af jord og anlægsaktiver. |
| --- | --- |

(68)

For så vidt angår kriterium 3, kunne virksomheden ikke godtgøre, at der ikke var nogen væsentlige fordrejninger, der var overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, med hensyn til leje af jord og anlægsaktiver.

| (69) | For så vidt angår kriterium 4, kunne virksomheden ikke godtgøre, at ejendomsretten havde fundet anvendelse på denne virksomhed, idet den ikke havde kunnet fremlægge dokumentation for ejerskiftet siden dens oprettelse i 2010. |
| --- | --- |

(69)

For så vidt angår kriterium 4, kunne virksomheden ikke godtgøre, at ejendomsretten havde fundet anvendelse på denne virksomhed, idet den ikke havde kunnet fremlægge dokumentation for ejerskiftet siden dens oprettelse i 2010.

| (70) | For så vidt angår kriterium 5 kunne virksomheden ikke godtgøre, at den i sine regnskaber havde omregnet fremmed valuta til markedskurs. |
| --- | --- |

(70)

For så vidt angår kriterium 5 kunne virksomheden ikke godtgøre, at den i sine regnskaber havde omregnet fremmed valuta til markedskurs.

| (71) | Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen over for den pågældende eksporterende producent, myndighederne i det pågældende land samt EU-erhvervsgrenen. De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til resultaterne af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Kommissionen tog hensyn til de synspunkter, der blev fremsat. Kommissionen underrettede de interesserede parter om den endelige afgørelse vedrørende markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen over for den pågældende eksporterende producent, myndighederne i det pågældende land samt EU-erhvervsgrenen. De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til resultaterne af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Kommissionen tog hensyn til de synspunkter, der blev fremsat. Kommissionen underrettede de interesserede parter om den endelige afgørelse vedrørende markedsøkonomisk behandling.

| (72) | Efter fremlæggelsen af konklusionerne om markedsøkonomisk behandling modtog Kommissionen ikke nogen bemærkninger fra de interesserede parter. Beslutningen om ikke at indrømme Lisheng markedsøkonomisk behandling forbliver dermed uændret. |
| --- | --- |

(72)

Efter fremlæggelsen af konklusionerne om markedsøkonomisk behandling modtog Kommissionen ikke nogen bemærkninger fra de interesserede parter. Beslutningen om ikke at indrømme Lisheng markedsøkonomisk behandling forbliver dermed uændret.

3.1.1.2.   Eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling

Eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling

3.1.1.2.1.   Referenceland

| (73) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Der skulle derfor vælges et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«). |
| --- | --- |

(73)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Der skulle derfor vælges et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«).

| (74) | Ud over Indien, USA, Norge, Tyrkiet og Iran, som blev nævnt i indledningsmeddelelsen, forsøgte Kommissionen at finde frem til producenter af den pågældende vare i Brasilien og Sydkorea. På grundlag af de indkomne oplysninger anmodede Kommissionen ti producenter af samme vare om at afgive oplysninger. To producenter i USA og én producent i Norge besvarede spørgeskemaet for referencelandsproducenter. Derudover tog Kommissionen også oplysningerne fra de tre stikprøveudtagne indiske producenter med i betragtning. |
| --- | --- |

(74)

Ud over Indien, USA, Norge, Tyrkiet og Iran, som blev nævnt i indledningsmeddelelsen, forsøgte Kommissionen at finde frem til producenter af den pågældende vare i Brasilien og Sydkorea. På grundlag af de indkomne oplysninger anmodede Kommissionen ti producenter af samme vare om at afgive oplysninger. To producenter i USA og én producent i Norge besvarede spørgeskemaet for referencelandsproducenter. Derudover tog Kommissionen også oplysningerne fra de tre stikprøveudtagne indiske producenter med i betragtning.

| (75) | Situationen i Indien blev først undersøgt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), hvori det fastsættes, at »er det relevant, anvendes et tredjeland med markedsøkonomi, som er omfattet af samme undersøgelse«. I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen således de interesserede parter, at den foreløbigt havde valgt Indien som egnet referenceland, og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(75)

Situationen i Indien blev først undersøgt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), hvori det fastsættes, at »er det relevant, anvendes et tredjeland med markedsøkonomi, som er omfattet af samme undersøgelse«. I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen således de interesserede parter, at den foreløbigt havde valgt Indien som egnet referenceland, og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger.

| (76) | CCCME og sammenslutningen af ikke forretningsmæssigt forbundne importører hævdede, at afsnit 15 i protokollen om Kinas tiltrædelse af WTO var udløbet efter den 11. december 2016. De hævdede, at valget af referenceland derfor ikke længere var berettiget, og at Kommissionen burde anvende de kinesiske producenters priser og omkostninger på hjemmemarkedet til at fastslå, hvorvidt der foreligger dumping. Hertil bemærkede Kommissionen, at kun én af de fem stikprøveudtagne eksporterende producenter faktisk har afgivet oplysninger om priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet. Under alle omstændigheder erindrede Kommissionen om, at den normale værdi var blevet fastsat på grundlag af oplysninger fra et referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(76)

CCCME og sammenslutningen af ikke forretningsmæssigt forbundne importører hævdede, at afsnit 15 i protokollen om Kinas tiltrædelse af WTO var udløbet efter den 11. december 2016. De hævdede, at valget af referenceland derfor ikke længere var berettiget, og at Kommissionen burde anvende de kinesiske producenters priser og omkostninger på hjemmemarkedet til at fastslå, hvorvidt der foreligger dumping. Hertil bemærkede Kommissionen, at kun én af de fem stikprøveudtagne eksporterende producenter faktisk har afgivet oplysninger om priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet. Under alle omstændigheder erindrede Kommissionen om, at den normale værdi var blevet fastsat på grundlag af oplysninger fra et referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7. Denne påstand blev derfor afvist.

| (77) | Klageren gentog sin modstand mod valget af Indien som referenceland. Klageren fremførte, at Indien ikke var et passende valg på grund af umiddelbare beviser for dumping, påståede forskelle i fremstillingsproces mellem producenter i Indien og Kina, påståede eksportsubsidier samt markedsfordrejninger, der havde påvirket prisen på jernmalm. |
| --- | --- |

(77)

Klageren gentog sin modstand mod valget af Indien som referenceland. Klageren fremførte, at Indien ikke var et passende valg på grund af umiddelbare beviser for dumping, påståede forskelle i fremstillingsproces mellem producenter i Indien og Kina, påståede eksportsubsidier samt markedsfordrejninger, der havde påvirket prisen på jernmalm.

| (78) | Kommissionen undersøgte påstanden om, at Indien ikke var et passende valg på grund af umiddelbare beviser for dumping. Kommissionen bemærkede, at umiddelbare beviser for dumping ikke fortæller noget om den normale værdi, men derimod om den potentielle forskel mellem den normale værdi og eksportprisen i Indien. Hertil kommer, at undersøgelsen ikke har bekræftet påstanden om dumping af den pågældende vare for så vidt angår Indien. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen undersøgte påstanden om, at Indien ikke var et passende valg på grund af umiddelbare beviser for dumping. Kommissionen bemærkede, at umiddelbare beviser for dumping ikke fortæller noget om den normale værdi, men derimod om den potentielle forskel mellem den normale værdi og eksportprisen i Indien. Hertil kommer, at undersøgelsen ikke har bekræftet påstanden om dumping af den pågældende vare for så vidt angår Indien. Denne påstand blev derfor afvist.

| (79) | Kommissionen undersøgte påstanden om, at Indien ikke var et passende valg, fordi producenterne i Kina angiveligt havde automatiseret deres produktionsanlæg og benyttede teknologier, der mere lignede dem, der benyttes af producenterne i USA og i Norge. Kommissionens kontrolbesøg viste, at producenterne i Indien og Kina var begyndt at automatisere deres produktionsanlæg, men at den samlede produktionen stort set var forblevet manuel i begge lande. Kommissionen fandt således ingen beviser for den påståede forskel i fremstillingsprocesser. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen undersøgte påstanden om, at Indien ikke var et passende valg, fordi producenterne i Kina angiveligt havde automatiseret deres produktionsanlæg og benyttede teknologier, der mere lignede dem, der benyttes af producenterne i USA og i Norge. Kommissionens kontrolbesøg viste, at producenterne i Indien og Kina var begyndt at automatisere deres produktionsanlæg, men at den samlede produktionen stort set var forblevet manuel i begge lande. Kommissionen fandt således ingen beviser for den påståede forskel i fremstillingsprocesser. Denne påstand blev derfor afvist.

| (80) | Kommissionen undersøgte påstanden om, at Indien ikke var et passende valg på grund af påståede eksportsubsidier. Kommissionen bemærkede, at eksportsubsidier er direkte knyttet til eksportpriser, og ikke til den normale værdi, og klageren kunne ikke fremlægge bevis for, at disse havde påvirket fastsættelsen af den normale værdi. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen undersøgte påstanden om, at Indien ikke var et passende valg på grund af påståede eksportsubsidier. Kommissionen bemærkede, at eksportsubsidier er direkte knyttet til eksportpriser, og ikke til den normale værdi, og klageren kunne ikke fremlægge bevis for, at disse havde påvirket fastsættelsen af den normale værdi. Denne påstand blev derfor afvist.

| (81) | Kommissionen undersøgte påstanden om, at Indien ikke var et passende valg på grund af påståede markedsfordrejninger, der havde påvirket prisen på jernmalm. Kommissionen konstaterede under sin undersøgelse, at de stikprøveudtagne indiske producenter anvendte råjern, og ikke jernmalm. Derudover blev der ikke i forbindelse med denne undersøgelse fundet beviser for, at eventuelle markedsfordrejninger på prisen på jernmalm havde nogen virkning på varer i senere omsætningsled, heriblandt råjern og den pågældende vare. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen undersøgte påstanden om, at Indien ikke var et passende valg på grund af påståede markedsfordrejninger, der havde påvirket prisen på jernmalm. Kommissionen konstaterede under sin undersøgelse, at de stikprøveudtagne indiske producenter anvendte råjern, og ikke jernmalm. Derudover blev der ikke i forbindelse med denne undersøgelse fundet beviser for, at eventuelle markedsfordrejninger på prisen på jernmalm havde nogen virkning på varer i senere omsætningsled, heriblandt råjern og den pågældende vare. Denne påstand blev derfor afvist.

| (82) | Kommissionen erindrede om, at Indien blev anvendt som referenceland i forbindelse med den antidumpingprocedure, som i 2005 førte til indførelse af antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. Indien og Kina befinder sig på nogenlunde samme økonomiske udviklingstrin. Det anerkendes af CCCME, sammenslutningen af ikke forretningsmæssigt forbundne importører og klagerne, at Indien har et repræsentativt hjemmemarkedssalg. Der er en høj grad af konkurrence på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen erindrede om, at Indien blev anvendt som referenceland i forbindelse med den antidumpingprocedure, som i 2005 førte til indførelse af antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. Indien og Kina befinder sig på nogenlunde samme økonomiske udviklingstrin. Det anerkendes af CCCME, sammenslutningen af ikke forretningsmæssigt forbundne importører og klagerne, at Indien har et repræsentativt hjemmemarkedssalg. Der er en høj grad af konkurrence på hjemmemarkedet.

| (83) | Kommissionen konkluderede derfor på dette tidspunkt, at Indien er egnet som referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen konkluderede derfor på dette tidspunkt, at Indien er egnet som referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

3.1.1.2.2.   Den normale værdi (referenceland)

| (84) | Oplysningerne fra de samarbejdsvillige producenter i referencelandet blev lagt til grund for fastlæggelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(84)

Oplysningerne fra de samarbejdsvillige producenter i referencelandet blev lagt til grund for fastlæggelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (85) | Kommissionen undersøgte først, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg for hver af de stikprøveudtagne eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder i referencelandet for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På grundlag af ovenstående var det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare i referencelandet repræsentativt. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen undersøgte først, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg for hver af de stikprøveudtagne eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder i referencelandet for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På grundlag af ovenstående var det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare i referencelandet repræsentativt.

| (86) | Kommissionen identificerede de varetyper, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet af de stikprøveudtagne indiske producenter, og som var identiske eller sammenlignelige med de varetyper, der blev solgt med henblik på eksport til Unionen af de eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen identificerede de varetyper, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet af de stikprøveudtagne indiske producenter, og som var identiske eller sammenlignelige med de varetyper, der blev solgt med henblik på eksport til Unionen af de eksporterende producenter.

| (87) | Visse af de varetyper, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, modsvarede ikke de varetyper, der blev fremstillet i referencelandet. I disse tilfælde fastsatte Kommissionen den normale værdi ved at beregne en vejet gennemsnitlig normal værdi for alle varetyper, som er fremstillet af samme råvare (enten gråjern eller duktilt støbejern). |
| --- | --- |

(87)

Visse af de varetyper, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, modsvarede ikke de varetyper, der blev fremstillet i referencelandet. I disse tilfælde fastsatte Kommissionen den normale værdi ved at beregne en vejet gennemsnitlig normal værdi for alle varetyper, som er fremstillet af samme råvare (enten gråjern eller duktilt støbejern).

| (88) | I øvrige tilfælde blev den normale værdi fastsat på grundlag af et vejet gennemsnit for hver varetype af de normale værdier, der var beregnet for hver af de stikprøveudtagne indiske producenter, jf. betragtning 99-102. |
| --- | --- |

(88)

I øvrige tilfælde blev den normale værdi fastsat på grundlag af et vejet gennemsnit for hver varetype af de normale værdier, der var beregnet for hver af de stikprøveudtagne indiske producenter, jf. betragtning 99-102.

3.1.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (89) | De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen var den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(89)

De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen var den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.1.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (90) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi med de stikprøveudtagne eksporterende producenters eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi med de stikprøveudtagne eksporterende producenters eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik.

| (91) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger (mellem 1 % og 5 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), forsikringsomkostninger (mellem 0 % og 0,2 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), omkostninger for håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger (mellem 0,2 % og 2,5 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), emballeringsomkostninger (mellem 0 % og 3 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), kreditomkostninger (mellem 0 % og 1 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet) samt bankgebyrer (mellem 0,1 % og 0,2 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet). |
| --- | --- |

(91)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger (mellem 1 % og 5 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), forsikringsomkostninger (mellem 0 % og 0,2 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), omkostninger for håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger (mellem 0,2 % og 2,5 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), emballeringsomkostninger (mellem 0 % og 3 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), kreditomkostninger (mellem 0 % og 1 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet) samt bankgebyrer (mellem 0,1 % og 0,2 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet).

3.1.4.   Dumpingmargener

Dumpingmargener

| (92) | For de stikprøveudtagne eksporterende producenter, sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet (jf. betragtning 86-88) med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(92)

For de stikprøveudtagne eksporterende producenter, sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet (jf. betragtning 86-88) med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (93) | På dette grundlag fastsættes de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:

  Tabel 1


  Dumpingmargener for stikprøveudtagne virksomheder







  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd. | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd. | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd. | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd. | 33,1 |

(93)

På dette grundlag fastsættes de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:

Tabel 1

Tabel 1

Dumpingmargener for stikprøveudtagne virksomheder

Dumpingmargener for stikprøveudtagne virksomheder

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd.

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd.

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd.

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd.

33,1

| (94) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. |
| --- | --- |

(94)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6.

| (95) | På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, 33,1 %. |
| --- | --- |

(95)

På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, 33,1 %.

| (96) | For alle andre eksporterende producenter i Kina fastsatte Kommissionen dumpingmargenerne på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik på dette fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejdsvilje. Graden af samarbejdsvilje er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som andel af den samlede eksportmængde, jf. Eurostats importdata, fra det pågældende land til Unionen. |
| --- | --- |

(96)

For alle andre eksporterende producenter i Kina fastsatte Kommissionen dumpingmargenerne på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik på dette fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejdsvilje. Graden af samarbejdsvilje er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som andel af den samlede eksportmængde, jf. Eurostats importdata, fra det pågældende land til Unionen.

| (97) | Graden af samarbejdsvilje er høj, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde omkring 60 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden, og den pågældende vares erhvervsgren viste sig at være kraftigt fragmenteret, idet i alt 78 eksporterende producenter gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere dumpingmargenen for alle andre virksomheder på niveauet for den stikprøveudtagne virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen. |
| --- | --- |

(97)

Graden af samarbejdsvilje er høj, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde omkring 60 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden, og den pågældende vares erhvervsgren viste sig at være kraftigt fragmenteret, idet i alt 78 eksporterende producenter gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere dumpingmargenen for alle andre virksomheder på niveauet for den stikprøveudtagne virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen.

| (98) | De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes som følger:

  Tabel 2


  Dumpingmargener for stikprøveudtagne virksomheder







  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd. | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd. | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd. | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd. | 33,1 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 33,1 |
| Alle andre virksomheder | 42,8 |

(98)

De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes som følger:

Tabel 2

Tabel 2

Dumpingmargener for stikprøveudtagne virksomheder

Dumpingmargener for stikprøveudtagne virksomheder

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd.

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd.

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd.

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd.

33,1

Andre samarbejdsvillige virksomheder

33,1

Alle andre virksomheder

42,8

3.2.   Indien

Indien

3.2.1.   Den normale værdi

Den normale værdi

| (99) | Kommissionen efterprøvede tre indiske virksomheder/grupper af eksporterende producenter. Den ene gruppe bestod af en producent og en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, mens den anden bestod af to eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen efterprøvede tre indiske virksomheder/grupper af eksporterende producenter. Den ene gruppe bestod af en producent og en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, mens den anden bestod af to eksporterende producenter.

| (100) | Kommissionen undersøgte først, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg for hver af de tre stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen undersøgte først, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg for hver af de tre stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (101) | Med undtagelse af én varetype (som kun blev solgt af én eksporterende producent, for hvilken Kommissionen anvendte prisen i normal handel) blev ingen af de andre varetyper solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder af de tre grupper af eksporterende producenter. Kommissionen beregnede således den normale værdi for alle varetyper på nær én, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(101)

Med undtagelse af én varetype (som kun blev solgt af én eksporterende producent, for hvilken Kommissionen anvendte prisen i normal handel) blev ingen af de andre varetyper solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder af de tre grupper af eksporterende producenter. Kommissionen beregnede således den normale værdi for alle varetyper på nær én, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

| (102) | Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenters gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare i undersøgelsesperioden:






  a) | de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenters vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden og |
| --- | --- | --- |

(102)

Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenters gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare i undersøgelsesperioden:

a)

de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenters vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden og

| b) | de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenters vejede gennemsnitlige fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

b)

de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenters vejede gennemsnitlige fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden.

3.2.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (103) | De stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter eksporterede direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen var derfor den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(103)

De stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter eksporterede direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen var derfor den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.2.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (104) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi med eksportprisen hos de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi med eksportprisen hos de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik.

| (105) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger (mellem 0 % og 4,4 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), forsikringsomkostninger (mellem 0 % og 0,04 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), omkostninger til håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger (mellem 0,1 % og 1,8 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), omkostninger til håndtering, fragt og import i Unionen (mellem 0 % og 0,4 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), kreditomkostninger (mellem 0,3 % og 1,5 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), emballeringsomkostninger (mellem 1,3 % og 2,4 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), bankgebyrer (mellem 0 % og 0,2 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), andre omkostninger (mellem 0 % og 0,4 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet) samt provisionsudgifter (mellem 0 % og 6,5 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet). |
| --- | --- |

(105)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger (mellem 0 % og 4,4 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), forsikringsomkostninger (mellem 0 % og 0,04 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), omkostninger til håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger (mellem 0,1 % og 1,8 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), omkostninger til håndtering, fragt og import i Unionen (mellem 0 % og 0,4 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), kreditomkostninger (mellem 0,3 % og 1,5 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), emballeringsomkostninger (mellem 1,3 % og 2,4 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), bankgebyrer (mellem 0 % og 0,2 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet), andre omkostninger (mellem 0 % og 0,4 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet) samt provisionsudgifter (mellem 0 % og 6,5 %, afhængigt af de data, som er blevet indberettet af den pågældende virksomhed og siden efterprøvet).

3.2.4.   Dumping

Dumping

| (106) | For de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(106)

For de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (107) | På dette grundlag har Kommissionen foreløbigt ikke konstateret nogen dumping blandt de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter i Indien. Kommissionen har derfor hverken fastsat en midlertidig dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 6, eller en midlertidig dumpingmargen for alle andre eksporterende producenter i Indien, idet eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Indien udgør en meget stor andel (ca. 85 %) af den samlede eksport fra Indien til Unionen. |
| --- | --- |

(107)

På dette grundlag har Kommissionen foreløbigt ikke konstateret nogen dumping blandt de stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter i Indien. Kommissionen har derfor hverken fastsat en midlertidig dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 6, eller en midlertidig dumpingmargen for alle andre eksporterende producenter i Indien, idet eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Indien udgør en meget stor andel (ca. 85 %) af den samlede eksport fra Indien til Unionen.

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

| (108) | I starten af den betragtede periode var der 24 producenter i Unionen, der fremstillede samme vare. Fire af dem indstillede deres produktion i løbet af den betragtede periode, således at der var 20 EU-producenter i undersøgelsesperioden. Disse udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(108)

I starten af den betragtede periode var der 24 producenter i Unionen, der fremstillede samme vare. Fire af dem indstillede deres produktion i løbet af den betragtede periode, således at der var 20 EU-producenter i undersøgelsesperioden. Disse udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (109) | Sammenslutningen af importører fremførte, at seks EU-producenter ikke var opført på listen over EU-producenter. Klagerne hævdede, at to af disse producenter ikke producerede den pågældende vare, at én af producenterne havde afviklet sin virksomhed inden den betragtede periode, at produktionen fra én af producenterne allerede var optaget på listen og at klagerne ikke havde fuldstændige oplysninger om én af producenterne. Klagerne optog derfor yderligere en EU-producent på listen over EU-producenter, hvilket kan ses i det samlede antal producenter i foregående betragtning. |
| --- | --- |

(109)

Sammenslutningen af importører fremførte, at seks EU-producenter ikke var opført på listen over EU-producenter. Klagerne hævdede, at to af disse producenter ikke producerede den pågældende vare, at én af producenterne havde afviklet sin virksomhed inden den betragtede periode, at produktionen fra én af producenterne allerede var optaget på listen og at klagerne ikke havde fuldstændige oplysninger om én af producenterne. Klagerne optog derfor yderligere en EU-producent på listen over EU-producenter, hvilket kan ses i det samlede antal producenter i foregående betragtning.

| (110) | På grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, såsom klagen, efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter og efterprøvede redegørelser fra klagerne, fastsatte Kommissionen den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden til ca. 360 000 ton. |
| --- | --- |

(110)

På grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, såsom klagen, efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter og efterprøvede redegørelser fra klagerne, fastsatte Kommissionen den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden til ca. 360 000 ton.

| (111) | Tre EU-producenter, der tegnede sig for 48 % af den samlede EU-produktion af samme vare og 43 % af det samlede EU-salg af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 13. |
| --- | --- |

(111)

Tre EU-producenter, der tegnede sig for 48 % af den samlede EU-produktion af samme vare og 43 % af det samlede EU-salg af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 13.

4.2.   EU-forbrug

EU-forbrug

| (112) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af Eurostats importdata, efterprøvede redegørelser fra klagerne og efterprøvede salgsdata fra de stikprøveudtagne EU-producenter. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af Eurostats importdata, efterprøvede redegørelser fra klagerne og efterprøvede salgsdata fra de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (113) | EU-forbruget af varer af støbejern udviklede sig som følger:

  Tabel 3


  EU-forbrug (ton) | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (ton) | 584 903 | 584 235 | 557 067 | 539 933 |
| Indeks | 100 | 100 | 95 | 92 |
| Kilde: Eurostat, efterprøvede redegørelser fra klagerne samt spørgeskemabesvarelser. |

(113)

EU-forbruget af varer af støbejern udviklede sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

EU-forbrug (ton)

EU-forbrug (ton)

2013

2014

2015

Undersøgelsesperiode

Samlet EU-forbrug (ton)

584 903

584 235

557 067

539 933

Indeks

Indeks

100

100

100

100

95

95

92

92

Kilde: Eurostat, efterprøvede redegørelser fra klagerne samt spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (114) | EU-forbruget faldt støt med 8 % i den betragtede periode. Markedet for varer af støbejern afhænger af efterspørgslen, først og fremmest påvirket af spildevands- og vandsektoren, der afhænger af den overordnede økonomiske udvikling i Unionen. |
| --- | --- |

(114)

EU-forbruget faldt støt med 8 % i den betragtede periode. Markedet for varer af støbejern afhænger af efterspørgslen, først og fremmest påvirket af spildevands- og vandsektoren, der afhænger af den overordnede økonomiske udvikling i Unionen.

4.3.   Import fra Kina

Import fra Kina

4.3.1.   Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande

Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande

| (115) | Kommissionen undersøgte, hvorvidt importen af varer af støbejern med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen undersøgte, hvorvidt importen af varer af støbejern med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.

| (116) | Da der ikke foreløbigt blev konstateret dumping fra Indien, fandt Kommissionen, at virkningerne af importen fra Indien ikke kan vurderes sammen med dumpingimporten fra Kina. |
| --- | --- |

(116)

Da der ikke foreløbigt blev konstateret dumping fra Indien, fandt Kommissionen, at virkningerne af importen fra Indien ikke kan vurderes sammen med dumpingimporten fra Kina.

4.3.2.   Mængde og markedsandel for importen fra Kina

Mængde og markedsandel for importen fra Kina

| (117) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med EU-forbruget som angivet i tabel 3 i betragtning 113. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med EU-forbruget som angivet i tabel 3 i betragtning 113.

| (118) | Importen af varer af støbejern til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

  Tabel 4


  Importmængde (ton) og markedsandel | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Kina (ton) | 126 790 | 157 728 | 152 494 | 147 186 |
| Indeks | 100 | 124 | 120 | 116 |
| Markedsandel (%) | 21,7 | 27,0 | 27,4 | 27,3 |
| Indeks | 100 | 125 | 126 | 126 |
| Kilde: Eurostat, efterprøvede redegørelser fra klagerne samt spørgeskemabesvarelser. |

(118)

Importen af varer af støbejern til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Importmængde (ton) og markedsandel

Importmængde (ton) og markedsandel

2013

2014

2015

Undersøgelsesperiode

Importmængde fra Kina (ton)

126 790

157 728

152 494

147 186

Indeks

Indeks

100

100

124

124

120

120

116

116

Markedsandel (%)

21,7

27,0

27,4

27,3

Indeks

Indeks

100

100

125

125

126

126

126

126

Kilde: Eurostat, efterprøvede redegørelser fra klagerne samt spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (119) | Importmængden fra Kina til Unionen steg i den betragtede periode med 16 %. Efter en stigning på 24 % mellem 2013 og 2014 faldt importen fra Kina støt med 4 procentpoint i 2015 og med yderligere 4 procentpoint i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(119)

Importmængden fra Kina til Unionen steg i den betragtede periode med 16 %. Efter en stigning på 24 % mellem 2013 og 2014 faldt importen fra Kina støt med 4 procentpoint i 2015 og med yderligere 4 procentpoint i undersøgelsesperioden.

| (120) | Sideløbende hermed steg EU-markedsandelen for importen fra Kina fra 21,7 % i 2013 til 27,3 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(120)

Sideløbende hermed steg EU-markedsandelen for importen fra Kina fra 21,7 % i 2013 til 27,3 % i undersøgelsesperioden.

| (121) | CCCME gav udtryk for bekymring med hensyn til pålideligheden af importdataene. Det fremførte, at klagerne har benyttet data fra Eurostat, som ikke fuldt ud modsvarer definitionen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(121)

CCCME gav udtryk for bekymring med hensyn til pålideligheden af importdataene. Det fremførte, at klagerne har benyttet data fra Eurostat, som ikke fuldt ud modsvarer definitionen af den pågældende vare.

| (122) | Kommissionen bemærkede, at klagerne i deres klageskrivelse havde gjort rede for deres metode til at nå frem til importdata, der kun omfatter den pågældende vare, ved hjælp af data fra Eurostat. I mangel af en mere pålidelig metode og mere pålidelige data, har Kommissionen ved fastsættelsen af importmængden af den pågældende vare fra Kina benyttet denne metode ved hjælp af data fra Eurostat, der ikke omfatter kloakriste. Ydermere er CCCME ikke fremkommet med nogen alternative data. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen bemærkede, at klagerne i deres klageskrivelse havde gjort rede for deres metode til at nå frem til importdata, der kun omfatter den pågældende vare, ved hjælp af data fra Eurostat. I mangel af en mere pålidelig metode og mere pålidelige data, har Kommissionen ved fastsættelsen af importmængden af den pågældende vare fra Kina benyttet denne metode ved hjælp af data fra Eurostat, der ikke omfatter kloakriste. Ydermere er CCCME ikke fremkommet med nogen alternative data. Denne påstand blev derfor afvist.

4.3.3.   Priser på importen fra Kina og prisunderbud

Priser på importen fra Kina og prisunderbud

| (123) | Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra Eurostat. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra Eurostat.

| (124) | De gennemsnitlige priser på importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

  Tabel 5


  Importpriser (EUR/ton) | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på importen fra Kina | 1 088 | 1 123 | 1 247 | 1 136 |
| Indeks | 100 | 103 | 115 | 104 |
| Kilde: Eurostat. |

(124)

De gennemsnitlige priser på importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Importpriser (EUR/ton)

Importpriser (EUR/ton)

2013

2014

2015

Undersøgelsesperiode

Priser på importen fra Kina

1 088

1 123

1 247

1 136

Indeks

Indeks

100

100

103

103

115

115

104

104

Kilde: Eurostat.

Kilde:

| (125) | De gennemsnitlige priser på importen fra Kina faldt i den betragtede periode med 4 %. Efter en stigning på 15 % fra 2013 til 2015 var der et kraftigt fald på 11 procentpoint fra 2015 til undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(125)

De gennemsnitlige priser på importen fra Kina faldt i den betragtede periode med 4 %. Efter en stigning på 15 % fra 2013 til 2015 var der et kraftigt fald på 11 procentpoint fra 2015 til undersøgelsesperioden.

| (126) | Da disse data er baseret på importstatistikker, og da sammensætningen af varetyper ikke kendes præcist, er prisudviklingen ikke helt pålidelig. |
| --- | --- |

(126)

Da disse data er baseret på importstatistikker, og da sammensætningen af varetyper ikke kendes præcist, er prisudviklingen ikke helt pålidelig.

| (127) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  1) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de tre stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og |
| --- | --- | --- |

(127)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

1)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de tre stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og

| 2) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de fem stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med passende justeringer for en toldsats på henholdsvis 1,7 % pålagt varer af gråjern og 2,7 % pålagt varer af duktilt støbejern. |
| --- | --- |

2)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de fem stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med passende justeringer for en toldsats på henholdsvis 1,7 % pålagt varer af gråjern og 2,7 % pålagt varer af duktilt støbejern.

| (128) | Kommissionen foretog prissammenligningen for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt — og fratrukket nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af de tre stikprøveudtagne EU-producenters omsætning. Heraf fremgik det, at underbudsmargenerne lå på mellem 35,4 % og 42,7 %. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen foretog prissammenligningen for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt — og fratrukket nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af de tre stikprøveudtagne EU-producenters omsætning. Heraf fremgik det, at underbudsmargenerne lå på mellem 35,4 % og 42,7 %.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (129) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(129)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (130) | Der blev udtaget stikprøver med henblik på at fastslå, hvilken skade der eventuelt var blevet forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 12. |
| --- | --- |

(130)

Der blev udtaget stikprøver med henblik på at fastslå, hvilken skade der eventuelt var blevet forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 12.

| (131) | Ved sin påvisning af eventuel skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(131)

Ved sin påvisning af eventuel skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer.

| (132) | Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, vækst, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping) ud fra de oplysninger, som klagerne og EU-producenterne havde afgivet. Dataene vedrørte alle EU-producenterne. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, vækst, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping) ud fra de oplysninger, som klagerne og EU-producenterne havde afgivet. Dataene vedrørte alle EU-producenterne.

| (133) | Sammenslutningen af ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremførte, at de makroøkonomiske indikatorer viser en positiv og stabil situation for EU-erhvervsgrenen som helhed. Dataene afspejler et generelt fald i den europæiske efterspørgsel efter den undersøgte vare, hvilket ikke bør tilskrives importen fra Kina og Indien. |
| --- | --- |

(133)

Sammenslutningen af ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremførte, at de makroøkonomiske indikatorer viser en positiv og stabil situation for EU-erhvervsgrenen som helhed. Dataene afspejler et generelt fald i den europæiske efterspørgsel efter den undersøgte vare, hvilket ikke bør tilskrives importen fra Kina og Indien.

| (134) | Kommissionen har efterprøvet de makroøkonomiske indikatorer, som klagerne havde fremlagt. Dataene for EU-erhvervsgrenen som helhed var baseret på faktiske data for klagerne og støtteproducenterne samt efterprøvede skøn fra klagerne vedrørende resten af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen har efterprøvet de makroøkonomiske indikatorer, som klagerne havde fremlagt. Dataene for EU-erhvervsgrenen som helhed var baseret på faktiske data for klagerne og støtteproducenterne samt efterprøvede skøn fra klagerne vedrørende resten af EU-erhvervsgrenen.

| (135) | På grundlag af ovenstående fandt Kommissionen, at det makroøkonomiske datasæt er repræsentativt for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(135)

På grundlag af ovenstående fandt Kommissionen, at det makroøkonomiske datasæt er repræsentativt for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (136) | Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige salgspriser pr. enhed, arbejdskraftomkostninger, produktionsomkostninger pr. enhed, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast) ud fra data i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter, som var blevet behørigt efterprøvet. Oplysningerne vedrørte de stikprøveudtagne EU-producenter. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige salgspriser pr. enhed, arbejdskraftomkostninger, produktionsomkostninger pr. enhed, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast) ud fra data i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter, som var blevet behørigt efterprøvet. Oplysningerne vedrørte de stikprøveudtagne EU-producenter.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (137) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 6


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 378 424 | 390 209 | 362 881 | 361 561 |
| Indeks | 100 | 103 | 96 | 96 |
| Produktionskapacitet (ton) | 697 794 | 688 543 | 665 308 | 669 176 |
| Indeks | 100 | 99 | 95 | 96 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 54,2 | 56,7 | 54,5 | 54,0 |
| Indeks | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Kilde: Efterprøvede oplysninger afgivet af klagerne samt spørgeskemabesvarelser. |

(137)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 6

Tabel 6

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2013

2014

2015

Undersøgelsesperioden

Produktionsmængde (ton)

378 424

390 209

362 881

361 561

Indeks

Indeks

100

100

103

103

96

96

96

96

Produktionskapacitet (ton)

697 794

688 543

665 308

669 176

Indeks

Indeks

100

100

99

99

95

95

96

96

Kapacitetsudnyttelse (%)

54,2

56,7

54,5

54,0

Indeks

Indeks

100

100

104

104

100

100

99

99

Kilde: Efterprøvede oplysninger afgivet af klagerne samt spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (138) | EU-erhvervsgrenens produktionsmængde faldt i den betragtede periode med 4 %. Efter en svag stigning fra 2013 til 2014 faldt produktionsmængden med 7 procentpoint i 2015 og forblev stabil i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(138)

EU-erhvervsgrenens produktionsmængde faldt i den betragtede periode med 4 %. Efter en svag stigning fra 2013 til 2014 faldt produktionsmængden med 7 procentpoint i 2015 og forblev stabil i undersøgelsesperioden.

| (139) | Faldet i produktionsmængden mellem 2014 og undersøgelsesperioden skyldtes faldet i forbruget, som angivet i tabel 3 i betragtning 113 samt den stigende dumpingimport fra Kina. |
| --- | --- |

(139)

Faldet i produktionsmængden mellem 2014 og undersøgelsesperioden skyldtes faldet i forbruget, som angivet i tabel 3 i betragtning 113 samt den stigende dumpingimport fra Kina.

| (140) | Tallene for EU-erhvervsgrenens indberettede produktionskapacitet vedrører den tekniske kapacitet, hvilket indebærer, at der er taget højde for de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige, og som vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger. |
| --- | --- |

(140)

Tallene for EU-erhvervsgrenens indberettede produktionskapacitet vedrører den tekniske kapacitet, hvilket indebærer, at der er taget højde for de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige, og som vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger.

| (141) | På grundlag af ovenstående faldt produktionskapaciteten med 5 procentpoint fra 2013 til 2015 efterfulgt af en svag stigning på 1 procentpoint. |
| --- | --- |

(141)

På grundlag af ovenstående faldt produktionskapaciteten med 5 procentpoint fra 2013 til 2015 efterfulgt af en svag stigning på 1 procentpoint.

| (142) | Idet produktionsmængden og -kapaciteten fulgte nogenlunde samme faldende tendens, forblev kapacitetsudnyttelsen stabil i den betragtede periode. Samlet set forblev kapacitetsudnyttelsen på et meget lavt niveau i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(142)

Idet produktionsmængden og -kapaciteten fulgte nogenlunde samme faldende tendens, forblev kapacitetsudnyttelsen stabil i den betragtede periode. Samlet set forblev kapacitetsudnyttelsen på et meget lavt niveau i den betragtede periode.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

| (143) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 7


  Salgsmængde og markedsandel | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (ton) | 355 353 | 343 683 | 320 748 | 317 276 |
| Indeks | 100 | 97 | 90 | 89 |
| Markedsandel (%) | 60,8 | 58,8 | 57,6 | 58,8 |
| Indeks | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Kilde: Efterprøvede oplysninger afgivet af klagerne samt spørgeskemabesvarelser. |

(143)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 7

Tabel 7

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2013

2014

2015

Undersøgelsesperioden

Salgsmængde på EU-markedet (ton)

355 353

343 683

320 748

317 276

Indeks

Indeks

100

100

97

97

90

90

89

89

Markedsandel (%)

60,8

58,8

57,6

58,8

Indeks

Indeks

100

100

97

97

95

95

97

97

Kilde: Efterprøvede oplysninger afgivet af klagerne samt spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (144) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt i den betragtede periode med 11 %. |
| --- | --- |

(144)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt i den betragtede periode med 11 %.

| (145) | Ligesom for udviklingen i produktionsmængden skyldtes faldet i salgsmængden fra 2014 til undersøgelsesperioden både det faldende forbrug på EU-markedet, som forklaret i betragtning 113, og den stigende dumpingimport fra Kina. |
| --- | --- |

(145)

Ligesom for udviklingen i produktionsmængden skyldtes faldet i salgsmængden fra 2014 til undersøgelsesperioden både det faldende forbrug på EU-markedet, som forklaret i betragtning 113, og den stigende dumpingimport fra Kina.

| (146) | På grund af den stigende import fra Kina på et marked med faldende forbrug faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 3 %. |
| --- | --- |

(146)

På grund af den stigende import fra Kina på et marked med faldende forbrug faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 3 %.

4.4.2.3.   Vækst

Vækst

| (147) | EU-forbruget faldt støt fra 2013 til undersøgelsesperioden med 8 % (næsten 46 000 ton). Dette fald har en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens salg, produktionsmængder og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(147)

EU-forbruget faldt støt fra 2013 til undersøgelsesperioden med 8 % (næsten 46 000 ton). Dette fald har en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens salg, produktionsmængder og beskæftigelse.

4.4.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (148) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 8


  Beskæftigelse og produktivitet | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 3 123 | 3 288 | 2 929 | 2 910 |
| Indeks | 100 | 105 | 94 | 93 |
| Produktivitet (ton/FTE) | 121,2 | 118,7 | 123,9 | 124,2 |
| Indeks | 100 | 98 | 102 | 103 |
| Kilde: Efterprøvede oplysninger afgivet af klagerne samt spørgeskemabesvarelser. |

(148)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 8

Tabel 8

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2013

2014

2015

Undersøgelsesperioden

Antal ansatte

3 123

3 288

2 929

2 910

Indeks

Indeks

100

100

105

105

94

94

93

93

Produktivitet (ton/FTE)

121,2

118,7

123,9

124,2

Indeks

Indeks

100

100

98

98

102

102

103

103

Kilde: Efterprøvede oplysninger afgivet af klagerne samt spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (149) | EU-erhvervsgrenen reducerede i den betragtede periode beskæftigelsen med 7 %. Denne reduktion var en reaktion på den reduktion på 4 % i produktionsmængden, som skyldtes faldende efterspørgsel og stigende dumpingimport fra Kina. |
| --- | --- |

(149)

EU-erhvervsgrenen reducerede i den betragtede periode beskæftigelsen med 7 %. Denne reduktion var en reaktion på den reduktion på 4 % i produktionsmængden, som skyldtes faldende efterspørgsel og stigende dumpingimport fra Kina.

4.4.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (150) | Dumpingmargenen på importen fra Kina lå betydeligt over bagatelgrænsen. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Kina. |
| --- | --- |

(150)

Dumpingmargenen på importen fra Kina lå betydeligt over bagatelgrænsen. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Kina.

| (151) | I 2005 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse former for støbegods med oprindelse i Kina (4). Disse foranstaltninger blev ophævet i september 2011 (5). De tal, der blev indsamlet i løbet af den nuværende undersøgelse, antyder, at skadevoldende dumping igen fandt sted i Unionen i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(151)

I 2005 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse former for støbegods med oprindelse i Kina (4). Disse foranstaltninger blev ophævet i september 2011 (5). De tal, der blev indsamlet i løbet af den nuværende undersøgelse, antyder, at skadevoldende dumping igen fandt sted i Unionen i den betragtede periode.

4

5

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (152) | De stikprøveudtagne EU-producenters vejede gennemsnitlige salgspriser pr. enhed ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 9


  Salgspriser i Unionen | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige salgspriser (EUR/ton) | 1 595 | 1 567 | 1 536 | 1 511 |
| Indeks | 100 | 98 | 96 | 95 |
| Produktionsomkostninger pr. enhed (EUR/ton) | 1 511 | 1 500 | 1 480 | 1 464 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 97 |
| Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(152)

De stikprøveudtagne EU-producenters vejede gennemsnitlige salgspriser pr. enhed ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 9

Tabel 9

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2013

2014

2015

Undersøgelsesperioden

Gennemsnitlige salgspriser (EUR/ton)

1 595

1 567

1 536

1 511

Indeks

Indeks

100

100

98

98

96

96

95

95

Produktionsomkostninger pr. enhed (EUR/ton)

1 511

1 500

1 480

1 464

Indeks

Indeks

100

100

99

99

98

98

97

97

Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (153) | De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige salgspriser faldt med 5 %, mens de gennemsnitlige produktionsomkostninger pr. enhed faldt med 3 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(153)

De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige salgspriser faldt med 5 %, mens de gennemsnitlige produktionsomkostninger pr. enhed faldt med 3 % i den betragtede periode.

| (154) | For at begrænse tabet af markedsandele og kunne konkurrere med den billige dumpingimport fra Kina var EU-producenterne nødt til at sænke deres salgspriser betydeligt. Prissænkningen var større end reduktionen af deres produktionsomkostninger, hvilket hovedsagelig skyldtes faldet i råvarepriserne i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(154)

For at begrænse tabet af markedsandele og kunne konkurrere med den billige dumpingimport fra Kina var EU-producenterne nødt til at sænke deres salgspriser betydeligt. Prissænkningen var større end reduktionen af deres produktionsomkostninger, hvilket hovedsagelig skyldtes faldet i råvarepriserne i den betragtede periode.

4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (155) | De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 10


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (EUR) | 56 018 | 55 789 | 57 977 | 57 501 |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Kilde: Efterprøvede oplysninger afgivet af klagerne samt spørgeskemabesvarelser. |

(155)

De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 10

Tabel 10

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2013

2014

2015

Undersøgelsesperioden

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (EUR)

56 018

55 789

57 977

57 501

Indeks

Indeks

100

100

100

100

103

103

103

103

Kilde: Efterprøvede oplysninger afgivet af klagerne samt spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (156) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg i den betragtede periode med 3 %. |
| --- | --- |

(156)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg i den betragtede periode med 3 %.

4.4.3.3.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (157) | De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 11


  Lagerbeholdninger | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 29 456 | 36 406 | 33 824 | 32 971 |
| Indeks | 100 | 124 | 115 | 112 |
| Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(157)

De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 11

Tabel 11

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2013

2014

2015

Undersøgelsesperioden

Slutlagre (ton)

29 456

36 406

33 824

32 971

Indeks

Indeks

100

100

124

124

115

115

112

112

Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (158) | De tre stikprøveudtagne EU-producenters slutlagrene steg støt med 12 % i den betragtede periode. Stigningen fra 2013 til 2014 skyldtes stigningen i produktionsmængden, mens salget på EU-markedet faldt. |
| --- | --- |

(158)

De tre stikprøveudtagne EU-producenters slutlagrene steg støt med 12 % i den betragtede periode. Stigningen fra 2013 til 2014 skyldtes stigningen i produktionsmængden, mens salget på EU-markedet faldt.

| (159) | Hovedårsagen bag stigningen i lagerbeholdningerne var, at selv om EU-erhvervsgrenen begrænsede sin produktionsmængde, faldt salgsmængden endnu hurtigere, eftersom EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele til importen fra Kina. |
| --- | --- |

(159)

Hovedårsagen bag stigningen i lagerbeholdningerne var, at selv om EU-erhvervsgrenen begrænsede sin produktionsmængde, faldt salgsmængden endnu hurtigere, eftersom EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele til importen fra Kina.

4.4.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (160) | De stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 12


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 5,3 | 4,3 | 3,7 | 3,1 |
| Indeks | 100 | 81 | 69 | 59 |
| Likviditet (1 000 EUR) | 34 956 | 15 206 | 22 551 | 21 672 |
| Indeks | 100 | 44 | 65 | 62 |
| Investeringer (1 000 EUR) | 47 996 | 47 287 | 46 781 | 43 991 |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 92 |
| Investeringsafkast (%) | 35,6 | 30,4 | 28,3 | 31,2 |
| Indeks | 100 | 86 | 80 | 88 |
| Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(160)

De stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 12

Tabel 12

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2013

2014

2015

Undersøgelsesperioden

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

5,3

4,3

3,7

3,1

Indeks

Indeks

100

100

81

81

69

69

59

59

Likviditet (1 000 EUR)

34 956

15 206

22 551

21 672

Indeks

Indeks

100

100

44

44

65

65

62

62

Investeringer (1 000 EUR)

47 996

47 287

46 781

43 991

Indeks

Indeks

100

100

99

99

97

97

92

92

Investeringsafkast (%)

35,6

30,4

28,3

31,2

Indeks

Indeks

100

100

86

86

80

80

88

88

Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (161) | Kommissionen beregnede de tre stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af dette salg. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen beregnede de tre stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af dette salg.

| (162) | EU-erhvervsgrenen har i løbet af de seneste ti år oplevet et gradvist fald i fortjenesten. EU-producenternes rentabilitet lå i 2006 på ca. 10 %, men var kun 5,3 % i det første år af den betragtede periode og faldt yderligere i løbet af perioden. De tre stikprøveudtagne virksomheders rentabilitet faldt i den betragtede periode med 41 %. |
| --- | --- |

(162)

EU-erhvervsgrenen har i løbet af de seneste ti år oplevet et gradvist fald i fortjenesten. EU-producenternes rentabilitet lå i 2006 på ca. 10 %, men var kun 5,3 % i det første år af den betragtede periode og faldt yderligere i løbet af perioden. De tre stikprøveudtagne virksomheders rentabilitet faldt i den betragtede periode med 41 %.

| (163) | Denne negative udvikling skyldtes EU-erhvervsgrenens faldende salgsmængde på EU-markedet til priser, der faldt hurtigere end produktionsomkostningerne i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(163)

Denne negative udvikling skyldtes EU-erhvervsgrenens faldende salgsmængde på EU-markedet til priser, der faldt hurtigere end produktionsomkostningerne i den betragtede periode.

| (164) | Nettolikviditeten er udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Likviditeten faldt i den betragtede periode med 38 %. Efter et fald på 56 % fra 2013 til 2014 — som delvis skyldtes en stigende produktion sammenlignet med 2013, mens salget faldt — var der i 2015 en vis forbedring. Ikke desto mindre fortsatte den negative tendens i løbet af undersøgelsesperioden, hvor der var en relativt lille nedgang. |
| --- | --- |

(164)

Nettolikviditeten er udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Likviditeten faldt i den betragtede periode med 38 %. Efter et fald på 56 % fra 2013 til 2014 — som delvis skyldtes en stigende produktion sammenlignet med 2013, mens salget faldt — var der i 2015 en vis forbedring. Ikke desto mindre fortsatte den negative tendens i løbet af undersøgelsesperioden, hvor der var en relativt lille nedgang.

| (165) | Investeringerne er udtryk for den bogførte nettoværdi af aktiver. Disse faldt støt fra 2013 til 2015 med 3 procentpoint og faldt derefter kraftigt i undersøgelsesperioden med 5 procentpoint. Samlet set faldt investeringerne i løbet af den betragtede periode med 8 %. Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, hvilket afspejler afskrivningssatsen for aktiver. Dette faldt i den betragtede periode med 12 %. Efter en støt nedgang fra 2013 til 2015 — som delvis skyldtes et betydeligt fald i det samlede salg — var der en vis forbedring i undersøgelsesperioden. Denne indikator er imidlertid ikke kendetegnende for EU-erhvervsgrenens situation som sådan. EU-erhvervsgrenens aktiver er således næsten helt afskrevet, og nettoværdien af aktiver er lav, hvilket har ført til et kunstigt højt investeringsafkast. |
| --- | --- |

(165)

Investeringerne er udtryk for den bogførte nettoværdi af aktiver. Disse faldt støt fra 2013 til 2015 med 3 procentpoint og faldt derefter kraftigt i undersøgelsesperioden med 5 procentpoint. Samlet set faldt investeringerne i løbet af den betragtede periode med 8 %. Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, hvilket afspejler afskrivningssatsen for aktiver. Dette faldt i den betragtede periode med 12 %. Efter en støt nedgang fra 2013 til 2015 — som delvis skyldtes et betydeligt fald i det samlede salg — var der en vis forbedring i undersøgelsesperioden. Denne indikator er imidlertid ikke kendetegnende for EU-erhvervsgrenens situation som sådan. EU-erhvervsgrenens aktiver er således næsten helt afskrevet, og nettoværdien af aktiver er lav, hvilket har ført til et kunstigt højt investeringsafkast.

| (166) | EU-erhvervsgrenens ringe økonomiske resultater mellem 2013 og undersøgelsesperioden hæmmede dens evne til at rejse kapital. Den erhvervsgren, der fremstiller varer af støbejern, er kapitalintensiv og kendetegnet ved sine betydelige tilbagevendende investeringer hvert 15. til 20. år til opgradering af det maskinel, der er nødvendigt for fremstillingsprocessen. EU-erhvervsgrenens fremstillingsanlæg bliver hurtigt for gamle, og den er nødt til at foretage betydelige og langsigtede investeringer for at kunne fortsætte driften. Investeringsafkastet i den betragtede periode er ikke tilstrækkeligt til at dække så betydelige investeringer. |
| --- | --- |

(166)

EU-erhvervsgrenens ringe økonomiske resultater mellem 2013 og undersøgelsesperioden hæmmede dens evne til at rejse kapital. Den erhvervsgren, der fremstiller varer af støbejern, er kapitalintensiv og kendetegnet ved sine betydelige tilbagevendende investeringer hvert 15. til 20. år til opgradering af det maskinel, der er nødvendigt for fremstillingsprocessen. EU-erhvervsgrenens fremstillingsanlæg bliver hurtigt for gamle, og den er nødt til at foretage betydelige og langsigtede investeringer for at kunne fortsætte driften. Investeringsafkastet i den betragtede periode er ikke tilstrækkeligt til at dække så betydelige investeringer.

4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (167) | Undersøgelsen af de ovennævnte faktorer viser, at EU-erhvervsgrenens produktion mellem 2013 og undersøgelsesperioden faldt (– 4 %), og at den mistede markedsandele. Fire støberier i Unionen afviklede deres virksomhed i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(167)

Undersøgelsen af de ovennævnte faktorer viser, at EU-erhvervsgrenens produktion mellem 2013 og undersøgelsesperioden faldt (– 4 %), og at den mistede markedsandele. Fire støberier i Unionen afviklede deres virksomhed i den betragtede periode.

| (168) | Mellem 2013 og undersøgelsesperioden blev EU-producenternes rentabilitet desuden næsten halveret til et meget lavt niveau. |
| --- | --- |

(168)

Mellem 2013 og undersøgelsesperioden blev EU-producenternes rentabilitet desuden næsten halveret til et meget lavt niveau.

| (169) | Hertil kommer, at andre skadesindikatorer, som f.eks. kapacitet (– 4 %), salgsmængde i EU (– 11 %) og beskæftigelse (– 7 %), udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(169)

Hertil kommer, at andre skadesindikatorer, som f.eks. kapacitet (– 4 %), salgsmængde i EU (– 11 %) og beskæftigelse (– 7 %), udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode.

| (170) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(170)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (171) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, hvorvidt dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, hvorvidt andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(171)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, hvorvidt dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, hvorvidt andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade.

| (172) | Kommissionen sikrede, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: importen fra andre tredjelande, EU-producenternes eksportresultater, den faldende efterspørgsel, den indbyrdes konkurrence mellem EU-producenterne, ledelse inden for EU-erhvervsgrenen samt en påstået segmentering på EU-markedet. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen sikrede, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: importen fra andre tredjelande, EU-producenternes eksportresultater, den faldende efterspørgsel, den indbyrdes konkurrence mellem EU-producenterne, ledelse inden for EU-erhvervsgrenen samt en påstået segmentering på EU-markedet.

5.1.   Dumpingimportens virkninger

Dumpingimportens virkninger

| (173) | Priserne for dumpingimporten fra Kina underbød i væsentlig grad EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, og underbudsmargener fra 35,4 % til 42,7 % førte til faldende markedsandele og fortjeneste for EU-erhvervsgrenen (fra 5,3 % i 2013 til 3,1 % i undersøgelsesperioden). EU-erhvervsgrenen mistede i den betragtede periode 11 % af salgsmængden på et marked med en tilbagegang på 8 %, mens importmængden fra Kina steg med 16 %. |
| --- | --- |

(173)

Priserne for dumpingimporten fra Kina underbød i væsentlig grad EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, og underbudsmargener fra 35,4 % til 42,7 % førte til faldende markedsandele og fortjeneste for EU-erhvervsgrenen (fra 5,3 % i 2013 til 3,1 % i undersøgelsesperioden). EU-erhvervsgrenen mistede i den betragtede periode 11 % af salgsmængden på et marked med en tilbagegang på 8 %, mens importmængden fra Kina steg med 16 %.

| (174) | Generelt set blev EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele på 2,1 procentpoint i den betragtede periode helt absorberet af stigningen i markedsandele på 5,6 procentpoint for dumpingimporten med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(174)

Generelt set blev EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele på 2,1 procentpoint i den betragtede periode helt absorberet af stigningen i markedsandele på 5,6 procentpoint for dumpingimporten med oprindelse i Kina.

5.2.   Virkningerne af andre faktorer

Virkningerne af andre faktorer

5.2.1.   Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

| (175) | Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 13


  Import fra tredjelande











  Land | | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | Mængde (ton) | 37 917 | 51 561 | 51 452 | 46 004 |
| Indeks | 100 | 136 | 136 | 121 |
| Markedsandel (%) | 6,5 | 8,8 | 9,2 | 8,5 |
| Gennemsnitspris | 945 | 1 027 | 1 055 | 976 |
| Indeks | 100 | 109 | 112 | 103 |
| Andre tredjelande | Mængde (ton) | 64 843 | 31 263 | 32 373 | 29 468 |
| Indeks | 100 | 48 | 50 | 45 |
| Markedsandel (%) | 11,1 | 5,4 | 5,8 | 5,5 |
| Gennemsnitspris | 928 | 1 702 | 1 770 | 1 795 |
| Indeks | 100 | 183 | 190 | 193 |
| I alt — alle andre tredjelande end Kina | Mængde (ton) | 102 759 | 82 824 | 83 825 | 75 471 |
| Indeks | 100 | 81 | 82 | 73 |
| Markedsandel (%) | 17,6 | 14,2 | 15,0 | 14,0 |
| Gennemsnitspris | 922 | 1 269 | 1 317 | 1 282 |
| Indeks | 100 | 138 | 143 | 139 |
| Kilde: Eurostat, efterprøvede oplysninger afgivet af klagerne. |

(175)

Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 13

Tabel 13

Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

Land

2013

2014

2015

Undersøgelsesperioden

Indien

Mængde (ton)

37 917

51 561

51 452

46 004

Indeks

Indeks

100

100

136

136

136

136

121

121

Markedsandel (%)

6,5

8,8

9,2

8,5

Gennemsnitspris

945

1 027

1 055

976

Indeks

Indeks

100

100

109

109

112

112

103

103

Andre tredjelande

Mængde (ton)

64 843

31 263

32 373

29 468

Indeks

Indeks

100

100

48

48

50

50

45

45

Markedsandel (%)

11,1

5,4

5,8

5,5

Gennemsnitspris

928

1 702

1 770

1 795

Indeks

Indeks

100

100

183

183

190

190

193

193

I alt — alle andre tredjelande end Kina

Mængde (ton)

102 759

82 824

83 825

75 471

Indeks

Indeks

100

100

81

81

82

82

73

73

Markedsandel (%)

17,6

14,2

15,0

14,0

Gennemsnitspris

922

1 269

1 317

1 282

Indeks

Indeks

100

100

138

138

143

143

139

139

Kilde: Eurostat, efterprøvede oplysninger afgivet af klagerne.

Kilde:

| (176) | Importmængden fra andre lande end Kina faldt i den betragtede periode med 27 % fra 102 759 ton i 2013 til 75 471 ton i undersøgelsesperioden. Markedsandelen faldt ligeledes med 20 %. Denne import har primært oprindelse i Indien (61 % i undersøgelsesperioden). Importen fra tredjelande tegnede sig for ca. 34 % af al import til Unionen i undersøgelsesperioden, og importen fra Indien tegnede sig for ca. 21 % i samme periode. |
| --- | --- |

(176)

Importmængden fra andre lande end Kina faldt i den betragtede periode med 27 % fra 102 759 ton i 2013 til 75 471 ton i undersøgelsesperioden. Markedsandelen faldt ligeledes med 20 %. Denne import har primært oprindelse i Indien (61 % i undersøgelsesperioden). Importen fra tredjelande tegnede sig for ca. 34 % af al import til Unionen i undersøgelsesperioden, og importen fra Indien tegnede sig for ca. 21 % i samme periode.

| (177) | Medregnet importmængden fra Indien var stigningen i den betragtede periode på 19 % fra 37 917 ton i 2013 til 46 004 ton i undersøgelsesperioden. Markedsandelen for importen fra Indien steg med 30 % fra 6,5 % i 2013 til 8,5 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(177)

Medregnet importmængden fra Indien var stigningen i den betragtede periode på 19 % fra 37 917 ton i 2013 til 46 004 ton i undersøgelsesperioden. Markedsandelen for importen fra Indien steg med 30 % fra 6,5 % i 2013 til 8,5 % i undersøgelsesperioden.

| (178) | I løbet af den betragtede periode erobrede Kina markedsandele dels fra EU-erhvervsgrenen og dels fra andre tredjelande end Indien, men det kan alligevel ikke udelukkes, at Indien også øgede sin markedsandel i det mindste delvis på bekostning af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(178)

I løbet af den betragtede periode erobrede Kina markedsandele dels fra EU-erhvervsgrenen og dels fra andre tredjelande end Indien, men det kan alligevel ikke udelukkes, at Indien også øgede sin markedsandel i det mindste delvis på bekostning af EU-erhvervsgrenen.

| (179) | Priserne på importen fra Indien underbød desuden EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden i nogenlunde samme omfang som priserne på importen fra Kina (nemlig mellem 40 % og 50 %). På grundlag af mængden (opgjort i ton) var priserne på importen fra Kina i gennemsnit højere end de indiske priser i den betragtede periode. Denne prisforskel er dog kun vejledende, idet den indiske og kinesiske eksport ikke har samme varesammensætning. Den indiske eksport til EU bestod nemlig hovedsagelig af gråjern, hvorimod den kinesiske eksport hovedsagelig bestod af duktilt støbejern. Gråjern har en højere skørhed, og derfor kræver varer af gråjern en større mængde materiale end varer af duktilt støbejern for at opnå sammenlignelige resultater. Varer fremstillet af gråjern er derfor tungere, hvilket resulterede i nogenlunde ens priser pr. enhed af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(179)

Priserne på importen fra Indien underbød desuden EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden i nogenlunde samme omfang som priserne på importen fra Kina (nemlig mellem 40 % og 50 %). På grundlag af mængden (opgjort i ton) var priserne på importen fra Kina i gennemsnit højere end de indiske priser i den betragtede periode. Denne prisforskel er dog kun vejledende, idet den indiske og kinesiske eksport ikke har samme varesammensætning. Den indiske eksport til EU bestod nemlig hovedsagelig af gråjern, hvorimod den kinesiske eksport hovedsagelig bestod af duktilt støbejern. Gråjern har en højere skørhed, og derfor kræver varer af gråjern en større mængde materiale end varer af duktilt støbejern for at opnå sammenlignelige resultater. Varer fremstillet af gråjern er derfor tungere, hvilket resulterede i nogenlunde ens priser pr. enhed af den pågældende vare.

| (180) | Da importen fra Indien underbød EU-erhvervsgrenens priser, har den bidraget til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led. Denne import er imidlertid meget mindre i mængde og markedsandel (en markedsandel på 8,5 % i undersøgelsesperioden mod 27,3 % for Kina). Navnlig var importen fra Kina i undersøgelsesperioden (147 186 ton) langt vigtigere og over tre gange større end importen fra Indien i samme periode (46 004 ton). Som følge heraf kunne den indiske import ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og kan heller ikke have haft nogen væsentlig betydning for denne skade. |
| --- | --- |

(180)

Da importen fra Indien underbød EU-erhvervsgrenens priser, har den bidraget til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led. Denne import er imidlertid meget mindre i mængde og markedsandel (en markedsandel på 8,5 % i undersøgelsesperioden mod 27,3 % for Kina). Navnlig var importen fra Kina i undersøgelsesperioden (147 186 ton) langt vigtigere og over tre gange større end importen fra Indien i samme periode (46 004 ton). Som følge heraf kunne den indiske import ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og kan heller ikke have haft nogen væsentlig betydning for denne skade.

| (181) | En analyse af Eurostats data viste, at importpriserne fra andre lande end Indien og Kina i løbet af den betragtede periode steg til niveauer, der lå over EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, mens importmængden faldt med 55 % i den betragtede periode (fra 64 843 ton til 29 468 ton) (6). Derfor kan denne import ikke have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(181)

En analyse af Eurostats data viste, at importpriserne fra andre lande end Indien og Kina i løbet af den betragtede periode steg til niveauer, der lå over EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, mens importmængden faldt med 55 % i den betragtede periode (fra 64 843 ton til 29 468 ton) (6). Derfor kan denne import ikke have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade.

6

| (182) | Kommissionen analyserede også kumulativt importen fra andre lande end Kina. Importmængden faldt med 27 %, og gennemsnitsprisen steg med 39 %, hvilket er betydeligt højere end priserne på importen fra Kina. Som følge heraf kunne importen fra alle andre lande end Kina ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og kan heller ikke have haft nogen væsentlig betydning for denne skade. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen analyserede også kumulativt importen fra andre lande end Kina. Importmængden faldt med 27 %, og gennemsnitsprisen steg med 39 %, hvilket er betydeligt højere end priserne på importen fra Kina. Som følge heraf kunne importen fra alle andre lande end Kina ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og kan heller ikke have haft nogen væsentlig betydning for denne skade.

5.2.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (183) | De tre stikprøveudtagne EU-producenters eksportmængde udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 14


  De stikprøveudtagne EU-producenters eksportresultater | 2013 | 2014 | 2015 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængde (i ton) | 14 030 | 16 015 | 19 363 | 19 842 |
| Indeks | 100 | 114 | 138 | 141 |
| Gennemsnitspris (EUR) | 1 452 | 1 509 | 1 463 | 1 443 |
| Indeks | 100 | 104 | 101 | 99 |
| Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(183)

De tre stikprøveudtagne EU-producenters eksportmængde udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 14

Tabel 14

De stikprøveudtagne EU-producenters eksportresultater

De stikprøveudtagne EU-producenters eksportresultater

2013

2014

2015

Undersøgelsesperioden

Eksportmængde (i ton)

14 030

16 015

19 363

19 842

Indeks

Indeks

100

100

114

114

138

138

141

141

Gennemsnitspris (EUR)

1 452

1 509

1 463

1 443

Indeks

Indeks

100

100

104

104

101

101

99

99

Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (184) | EU-producenternes eksport til forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg i mængde og værdi i den betragtede periode. Den gennemsnitlige pris pr. enhed for eksporten til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder ligger fortsat langt over den gennemsnitlige pris pr. enhed for importen fra Kina. EU-erhvervsgrenens eksportsalg har derfor ikke bidraget til den ringe rentabilitet og lave kapacitetsudnyttelse i EU-erhvervsgrenen. På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke har bidraget til den forvoldte skade. |
| --- | --- |

(184)

EU-producenternes eksport til forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg i mængde og værdi i den betragtede periode. Den gennemsnitlige pris pr. enhed for eksporten til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder ligger fortsat langt over den gennemsnitlige pris pr. enhed for importen fra Kina. EU-erhvervsgrenens eksportsalg har derfor ikke bidraget til den ringe rentabilitet og lave kapacitetsudnyttelse i EU-erhvervsgrenen. På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke har bidraget til den forvoldte skade.

| (185) | Sammenslutningen af importører fremførte, at en eventuel væsentlig skade, som EU-erhvervsgrenen måtte have lidt, hovedsagelig skyldtes et betydeligt fald i EU-eksporten i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(185)

Sammenslutningen af importører fremførte, at en eventuel væsentlig skade, som EU-erhvervsgrenen måtte have lidt, hovedsagelig skyldtes et betydeligt fald i EU-eksporten i den betragtede periode.

| (186) | Kommissionen konstaterede, at sammenslutningen af importører har anvendt Eurostat som grundlag for sit ræsonnement. Som forklaret i betragtning 36 er den pågældende vare registreret som en ex-kode i Eurostat, og Eurostats data modsvarer derfor ikke definitionen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen konstaterede, at sammenslutningen af importører har anvendt Eurostat som grundlag for sit ræsonnement. Som forklaret i betragtning 36 er den pågældende vare registreret som en ex-kode i Eurostat, og Eurostats data modsvarer derfor ikke definitionen af den pågældende vare.

| (187) | De efterprøvede oplysninger fra EU-producenterne viste en stigning i eksportmængden af den undersøgte vare, jf. tabel 14 i betragtning 183. |
| --- | --- |

(187)

De efterprøvede oplysninger fra EU-producenterne viste en stigning i eksportmængden af den undersøgte vare, jf. tabel 14 i betragtning 183.

| (188) | Sammenslutningen af importører har ikke opgivet nogen begrundelse for at tilbagevise de efterprøvede oplysninger fra de stikprøveudtagne virksomheder. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(188)

Sammenslutningen af importører har ikke opgivet nogen begrundelse for at tilbagevise de efterprøvede oplysninger fra de stikprøveudtagne virksomheder. Påstanden blev derfor afvist.

5.2.3.   Faldende efterspørgsel

Faldende efterspørgsel

| (189) | Sammenslutningen af importører fremførte, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, er forbundet med sektoren for bygge- og anlægsarbejde, som endnu ikke fuldt ud har genrejst sig i kølvandet på den økonomiske krise. Hertil kommer, at de uvisse fremtidsudsigter i lyset af Det Forenede Kongeriges udtrædelse af EU har skabt problemer for EU-erhvervsgrenen. Sammenslutningen af importører fremlagde imidlertid ikke nogen afgørende beviser til støtte for disse påstande. |
| --- | --- |

(189)

Sammenslutningen af importører fremførte, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, er forbundet med sektoren for bygge- og anlægsarbejde, som endnu ikke fuldt ud har genrejst sig i kølvandet på den økonomiske krise. Hertil kommer, at de uvisse fremtidsudsigter i lyset af Det Forenede Kongeriges udtrædelse af EU har skabt problemer for EU-erhvervsgrenen. Sammenslutningen af importører fremlagde imidlertid ikke nogen afgørende beviser til støtte for disse påstande.

| (190) | Desuden hævdede den indiske erhvervsgren, at klagerne oprindelig ikke havde dokumenteret nogen direkte forbindelse mellem lukningen af støberier tilhørende EU-producenterne Aco, Dois Portos og EJ Access Systems og pristrykket fra den påståede dumpingimport fra Kina og Indien. Disse lukninger indtraf samtidig med stigningen i dumpingimporten fra Kina, tabet af markedsandele og faldet i priser og rentabilitet inden for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(190)

Desuden hævdede den indiske erhvervsgren, at klagerne oprindelig ikke havde dokumenteret nogen direkte forbindelse mellem lukningen af støberier tilhørende EU-producenterne Aco, Dois Portos og EJ Access Systems og pristrykket fra den påståede dumpingimport fra Kina og Indien. Disse lukninger indtraf samtidig med stigningen i dumpingimporten fra Kina, tabet af markedsandele og faldet i priser og rentabilitet inden for EU-erhvervsgrenen.

| (191) | Kommissionen bemærkede, at EU-forbruget i den betragtede periode faldt med 8 %, mens EU-erhvervsgrenens salg faldt med 11 %, og den kinesiske dumpingimport steg med 16 %. Kommissionen konkluderer derfor, at selv om den faldende efterspørgsel kunne have haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens skadevoldende situation i undersøgelsesperioden, kunne den ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Kommissionen afviste derfor disse påstande. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen bemærkede, at EU-forbruget i den betragtede periode faldt med 8 %, mens EU-erhvervsgrenens salg faldt med 11 %, og den kinesiske dumpingimport steg med 16 %. Kommissionen konkluderer derfor, at selv om den faldende efterspørgsel kunne have haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens skadevoldende situation i undersøgelsesperioden, kunne den ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Kommissionen afviste derfor disse påstande.

5.2.4.   Konkurrence mellem EU-producenter

Konkurrence mellem EU-producenter

| (192) | Sammenslutningen af importører fremførte, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, er forbundet med konkurrence internt i Unionen fra producenter i de østeuropæiske medlemsstater, som har været til skade for producenterne i de vesteuropæiske medlemsstater. |
| --- | --- |

(192)

Sammenslutningen af importører fremførte, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, er forbundet med konkurrence internt i Unionen fra producenter i de østeuropæiske medlemsstater, som har været til skade for producenterne i de vesteuropæiske medlemsstater.

| (193) | Klagerne anfægtede ovenstående og fremførte som modargument, at de central- og østeuropæiske producenter ikke har udvist nogen større tilbøjelighed til at konkurrere med de vesteuropæiske medlemsstater, fordi de vesteuropæiske markeder ikke var så attraktive som følge af dumpingimporten fra Kina. |
| --- | --- |

(193)

Klagerne anfægtede ovenstående og fremførte som modargument, at de central- og østeuropæiske producenter ikke har udvist nogen større tilbøjelighed til at konkurrere med de vesteuropæiske medlemsstater, fordi de vesteuropæiske markeder ikke var så attraktive som følge af dumpingimporten fra Kina.

| (194) | Kommissionen bemærkede, at der pågår samhandel inden for Unionen med varer af støbejern, herunder også mellem de central- og østeuropæiske medlemsstater og de vesteuropæiske medlemsstater. Samhandelen inden for Unionen udviste i den betragtede periode en stabil tendens og kan derfor ikke have bidraget til den skade, der blev forvoldt i den betragtede periode. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen bemærkede, at der pågår samhandel inden for Unionen med varer af støbejern, herunder også mellem de central- og østeuropæiske medlemsstater og de vesteuropæiske medlemsstater. Samhandelen inden for Unionen udviste i den betragtede periode en stabil tendens og kan derfor ikke have bidraget til den skade, der blev forvoldt i den betragtede periode. Denne påstand blev derfor afvist.

5.2.5.   Ledelse inden for EU-erhvervsgrenen

Ledelse inden for EU-erhvervsgrenen

| (195) | Sammenslutningen af importører fremførte, at EU-erhvervsgrenens svage situation kan tilskrives ineffektive afgørelser truffet af virksomhedsledelser og manglende investeringer i forskning og udvikling. |
| --- | --- |

(195)

Sammenslutningen af importører fremførte, at EU-erhvervsgrenens svage situation kan tilskrives ineffektive afgørelser truffet af virksomhedsledelser og manglende investeringer i forskning og udvikling.

| (196) | Sammenslutningen af importører fremlagde imidlertid ikke nogen afgørende beviser til støtte for disse påstande. Kommissionen afviste derfor påstandene. |
| --- | --- |

(196)

Sammenslutningen af importører fremlagde imidlertid ikke nogen afgørende beviser til støtte for disse påstande. Kommissionen afviste derfor påstandene.

5.2.6.   Segmentering på EU-markedet

Segmentering på EU-markedet

| (197) | CCCME fremførte, at der er væsentlige forskelle i de solgte varetyper afhængigt af medlemsstaternes geografiske beliggenhed, hovedsagelig forbundet med opdelingen mellem varer af gråjern og varer af duktilt støbejern. Tilsyneladende foretrækker forbrugerne i de enkelte medlemsstater gennemgående at anvende én af de to varetyper frem for en anden. EU-erhvervsgrenen er opdelt mellem fremstilling af gråjern og duktilt støbejern, hvorimod importen fra Kina hovedsagelig består af duktilt støbejern, og importen fra Indien hovedsagelig består af gråjern. Den indiske erhvervsgren rejste ligeledes dette spørgsmål. |
| --- | --- |

(197)

CCCME fremførte, at der er væsentlige forskelle i de solgte varetyper afhængigt af medlemsstaternes geografiske beliggenhed, hovedsagelig forbundet med opdelingen mellem varer af gråjern og varer af duktilt støbejern. Tilsyneladende foretrækker forbrugerne i de enkelte medlemsstater gennemgående at anvende én af de to varetyper frem for en anden. EU-erhvervsgrenen er opdelt mellem fremstilling af gråjern og duktilt støbejern, hvorimod importen fra Kina hovedsagelig består af duktilt støbejern, og importen fra Indien hovedsagelig består af gråjern. Den indiske erhvervsgren rejste ligeledes dette spørgsmål.

| (198) | CCCME hævdede, at skaden i en medlemsstat, hvor der primært sælges gråjern, ikke kan tilskrives den kinesiske import af den pågældende vare, da de ikke konkurrerer med hinanden. |
| --- | --- |

(198)

CCCME hævdede, at skaden i en medlemsstat, hvor der primært sælges gråjern, ikke kan tilskrives den kinesiske import af den pågældende vare, da de ikke konkurrerer med hinanden.

| (199) | Kommissionen bemærkede, at EU-markedet er et fælles marked med både en fælleseuropæisk standard og nationale standarder, med samhandel inden for Unionen og med import. Selv hvis der eventuelt måtte findes en præference for gråjern frem for duktilt støbejern, afhænger hverken salgs- eller produktionsmængden udelukkende af, hvilken type støbejern der er tale om. Begge typer har samme endelige anvendelsesformål og er gensidigt udskiftelige. Kommissionen fandt derfor, at varer af gråjern og varer af duktilt støbejern er indbyrdes udskiftelige. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen bemærkede, at EU-markedet er et fælles marked med både en fælleseuropæisk standard og nationale standarder, med samhandel inden for Unionen og med import. Selv hvis der eventuelt måtte findes en præference for gråjern frem for duktilt støbejern, afhænger hverken salgs- eller produktionsmængden udelukkende af, hvilken type støbejern der er tale om. Begge typer har samme endelige anvendelsesformål og er gensidigt udskiftelige. Kommissionen fandt derfor, at varer af gråjern og varer af duktilt støbejern er indbyrdes udskiftelige.

| (200) | CCCME hævdede endvidere, at en del af EU-erhvervsgrenen er specialiseret i fremstilling og salg af ikke-standardiserede varer. Ikke-standardiserede varer er ikke omfattet af importen, og skade i forbindelse med sådanne varer kan ikke tilskrives importen fra Kina eller Indien. |
| --- | --- |

(200)

CCCME hævdede endvidere, at en del af EU-erhvervsgrenen er specialiseret i fremstilling og salg af ikke-standardiserede varer. Ikke-standardiserede varer er ikke omfattet af importen, og skade i forbindelse med sådanne varer kan ikke tilskrives importen fra Kina eller Indien.

| (201) | Kommissionen benyttede et varekategoriseringssystem, der muliggjorde en sammenligning mellem importerede varer og samme vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen. Der er derfor taget højde for forskelle mellem varerne ved fastsættelsen af skadestærsklen. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen benyttede et varekategoriseringssystem, der muliggjorde en sammenligning mellem importerede varer og samme vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen. Der er derfor taget højde for forskelle mellem varerne ved fastsættelsen af skadestærsklen. Denne påstand blev derfor afvist.

5.3.   Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

| (202) | Kommissionen fastslog foreløbigt en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-producenterne har lidt, og dumpingimporten fra Kina. |
| --- | --- |

(202)

Kommissionen fastslog foreløbigt en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-producenterne har lidt, og dumpingimporten fra Kina.

| (203) | Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten.

| (204) | Det blev foreløbigt ikke fundet, at de øvrige identificerede faktorer, såsom importen fra andre tredjelande, EU-producenternes eksportresultater, den faldende efterspørgsel, konkurrencen mellem EU-producenterne, ledelse inden for EU-erhvervsgrenen samt en påstået segmentering på EU-markedet, brød årsagssammenhængen, heller ikke i lyset af disse faktorers eventuelle kombinerede virkning. |
| --- | --- |

(204)

Det blev foreløbigt ikke fundet, at de øvrige identificerede faktorer, såsom importen fra andre tredjelande, EU-producenternes eksportresultater, den faldende efterspørgsel, konkurrencen mellem EU-producenterne, ledelse inden for EU-erhvervsgrenen samt en påstået segmentering på EU-markedet, brød årsagssammenhængen, heller ikke i lyset af disse faktorers eventuelle kombinerede virkning.

| (205) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes dumpingimporten fra Kina, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(205)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes dumpingimporten fra Kina, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (206) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, hvorvidt den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, heriblandt EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(206)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, hvorvidt den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, heriblandt EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (207) | EU-erhvervsgrenen består af såvel større virksomheder som små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og beskæftigede direkte ca. 3 000 personer i forbindelse med samme vare i den betragtede periode. Erhvervsgrenen er hovedsagelig placeret i Belgien, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Spanien og Tyskland, med mindre produktion i Finland, Italien, Kroatien, Nederlandene, Polen, Slovenien, Sverige og Tjekkiet. |
| --- | --- |

(207)

EU-erhvervsgrenen består af såvel større virksomheder som små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og beskæftigede direkte ca. 3 000 personer i forbindelse med samme vare i den betragtede periode. Erhvervsgrenen er hovedsagelig placeret i Belgien, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Spanien og Tyskland, med mindre produktion i Finland, Italien, Kroatien, Nederlandene, Polen, Slovenien, Sverige og Tjekkiet.

| (208) | Otte EU-producenter (hvoraf to er forretningsmæssigt forbundet med hinanden) samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Ingen af disse producenter gjorde indsigelse mod indledningen af undersøgelsen. Som det fremgår af afsnit 4.4.4 ovenfor, viste analysen af udviklingen i skadesindikatorerne fra begyndelsen af den betragtede periode, at hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen og blev negativt påvirket af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(208)

Otte EU-producenter (hvoraf to er forretningsmæssigt forbundet med hinanden) samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Ingen af disse producenter gjorde indsigelse mod indledningen af undersøgelsen. Som det fremgår af afsnit 4.4.4 ovenfor, viste analysen af udviklingen i skadesindikatorerne fra begyndelsen af den betragtede periode, at hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen og blev negativt påvirket af dumpingimporten.

| (209) | Kommissionen forventer, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette rimelige handelsvilkår på EU-markedet, sætte en stopper for pristrykket og give EU-erhvervsgrenen mulighed for at generobre tabte markedsandele. Dette vil bringe EU-erhvervsgrenens rentabilitet op på det niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive fremstillingsvirksomhed. |
| --- | --- |

(209)

Kommissionen forventer, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette rimelige handelsvilkår på EU-markedet, sætte en stopper for pristrykket og give EU-erhvervsgrenen mulighed for at generobre tabte markedsandele. Dette vil bringe EU-erhvervsgrenens rentabilitet op på det niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive fremstillingsvirksomhed.

| (210) | EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten. Kommissionen erindrer om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens siden begyndelsen af den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de stikprøveudtagne EU-producenters finansielle resultater, såsom rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad. |
| --- | --- |

(210)

EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten. Kommissionen erindrer om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens siden begyndelsen af den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de stikprøveudtagne EU-producenters finansielle resultater, såsom rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad.

| (211) | Det er derfor vigtigt, at priserne igen kommer op på et niveau, der giver alle producenter mulighed for at operere under rimelige handelsvilkår på EU-markedet. Uden foranstaltninger synes der at være stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation forværres yderligere. |
| --- | --- |

(211)

Det er derfor vigtigt, at priserne igen kommer op på et niveau, der giver alle producenter mulighed for at operere under rimelige handelsvilkår på EU-markedet. Uden foranstaltninger synes der at være stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation forværres yderligere.

| (212) | Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold. En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at genrejse sig fra virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(212)

Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold. En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at genrejse sig fra virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping.

6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (213) | Som anført i betragtning 21 samarbejdede 28 importører (hvoraf 19 var medlemmer af den sammenslutning af importører, der er nævnt i betragtning 7) i forbindelse med undersøgelsen, og tre af disse importører blev udtaget til stikprøven. De samarbejdsvillige importører tegnede sig for 62 % af importen fra Kina og Indien. De tre stikprøveudtagne importører tegnede sig for 42 % af den samlede importmængde fra de samarbejdsvillige importører. Alle tre stikprøveudtagne importører og alle de øvrige medlemmer af sammenslutningen af importører var imod indførelsen af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(213)

Som anført i betragtning 21 samarbejdede 28 importører (hvoraf 19 var medlemmer af den sammenslutning af importører, der er nævnt i betragtning 7) i forbindelse med undersøgelsen, og tre af disse importører blev udtaget til stikprøven. De samarbejdsvillige importører tegnede sig for 62 % af importen fra Kina og Indien. De tre stikprøveudtagne importører tegnede sig for 42 % af den samlede importmængde fra de samarbejdsvillige importører. Alle tre stikprøveudtagne importører og alle de øvrige medlemmer af sammenslutningen af importører var imod indførelsen af foranstaltninger.

| (214) | Sammenslutningen af importører hævdede, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke ville være i Unionens interesse, da dette ville medføre en konkurrencefordrejning på EU-markedet og forhindre import af den pågældende vare til Unionen, idet importen fra Kina og Indien tegner sig for næsten hele Unionens import. |
| --- | --- |

(214)

Sammenslutningen af importører hævdede, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke ville være i Unionens interesse, da dette ville medføre en konkurrencefordrejning på EU-markedet og forhindre import af den pågældende vare til Unionen, idet importen fra Kina og Indien tegner sig for næsten hele Unionens import.

| (215) | Klagerne bestred dette argument og bemærkede, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville bringe EU-erhvervsgrenens priser tilbage til et niveau, der muliggør fair konkurrence, uden at lukke markedet for import fra Kina eller Indien eller foranledige, at nogen af EU-producenterne indtager en dominerende stilling på EU-markedet. |
| --- | --- |

(215)

Klagerne bestred dette argument og bemærkede, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville bringe EU-erhvervsgrenens priser tilbage til et niveau, der muliggør fair konkurrence, uden at lukke markedet for import fra Kina eller Indien eller foranledige, at nogen af EU-producenterne indtager en dominerende stilling på EU-markedet.

| (216) | Sammenslutningen af importører fremførte, at ikke forretningsmæssigt forbundne importører allerede har alvorlige vanskeligheder med at opdrive tilstrækkelige leverancer af den undersøgte vare på EU-markedet som følge af den vertikale integration mellem EU-producenterne, hvilket ville blive forværret, hvis der indføres antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(216)

Sammenslutningen af importører fremførte, at ikke forretningsmæssigt forbundne importører allerede har alvorlige vanskeligheder med at opdrive tilstrækkelige leverancer af den undersøgte vare på EU-markedet som følge af den vertikale integration mellem EU-producenterne, hvilket ville blive forværret, hvis der indføres antidumpingforanstaltninger.

| (217) | Kommissionen fandt, at EU-erhvervsgrenen sælger til uafhængige distributører, og at den ikke er vertikalt integreret, sådan som sammenslutningen af ikke forretningsmæssigt forbundne importører hævdede. EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse ligger i øjeblikket på et lavt niveau, og ca. 10 % af importen har sin oprindelse i andre lande end Kina og Indien, og importørerne ville således kunne skifte til EU-produktion eller import fra andre lande. Kommissionen mener derfor, at klagerne har mulighed for at garantere forsyningssikkerheden for at imødekomme en eventuel stigning i efterspørgsel. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen fandt, at EU-erhvervsgrenen sælger til uafhængige distributører, og at den ikke er vertikalt integreret, sådan som sammenslutningen af ikke forretningsmæssigt forbundne importører hævdede. EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse ligger i øjeblikket på et lavt niveau, og ca. 10 % af importen har sin oprindelse i andre lande end Kina og Indien, og importørerne ville således kunne skifte til EU-produktion eller import fra andre lande. Kommissionen mener derfor, at klagerne har mulighed for at garantere forsyningssikkerheden for at imødekomme en eventuel stigning i efterspørgsel.

| (218) | Ifølge sammenslutningen af importører er de fleste af de uafhængige importører SMV'er med begrænset kapacitet til at tilpasse deres virksomhed til en indførelse af antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(218)

Ifølge sammenslutningen af importører er de fleste af de uafhængige importører SMV'er med begrænset kapacitet til at tilpasse deres virksomhed til en indførelse af antidumpingforanstaltninger.

| (219) | Kommissionen vurderede både importørernes og klagernes påstande og konkluderede på grundlag af de foreliggende data, at importørerne bibringer Unionen en vis værdi, og at de ikke ville kunne absorbere en antidumpingtold uden prisstigninger. Kommissionen sammenlignede de gennemsnitlige salgspriser for EU-erhvervsgrenen og importørerne og konkluderede, at der er råderum for prisstigninger. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen vurderede både importørernes og klagernes påstande og konkluderede på grundlag af de foreliggende data, at importørerne bibringer Unionen en vis værdi, og at de ikke ville kunne absorbere en antidumpingtold uden prisstigninger. Kommissionen sammenlignede de gennemsnitlige salgspriser for EU-erhvervsgrenen og importørerne og konkluderede, at der er råderum for prisstigninger.

| (220) | Selv om importørerne hævdede, at de ville have vanskeligt ved at skifte til alternative leverandører på grund af omkostningerne til støbeforme og certificering, fandt Kommissionen af følgende årsager, at dette er muligt. EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse ligger på 54 %, og Indien, som ikke foreløbigt blev fundet involveret i dumping, har efter alt at dømme en stigende produktion af duktilt støbejern og udgør således en potentiel forsyningskilde, ud over andre lande som Tyrkiet og Norge. |
| --- | --- |

(220)

Selv om importørerne hævdede, at de ville have vanskeligt ved at skifte til alternative leverandører på grund af omkostningerne til støbeforme og certificering, fandt Kommissionen af følgende årsager, at dette er muligt. EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse ligger på 54 %, og Indien, som ikke foreløbigt blev fundet involveret i dumping, har efter alt at dømme en stigende produktion af duktilt støbejern og udgør således en potentiel forsyningskilde, ud over andre lande som Tyrkiet og Norge.

| (221) | Kommissionen fandt, at importørerne ikke spiller nogen større rolle, hvad angår beskæftigelsen. Mens de tre stikprøveudtagne EU-producenter beskæftiger ca. 1 200 personer, har de to stikprøveudtagne importører, der importerer fra Kina, under 100 ansatte, hvis beskæftigelse er knyttet til den pågældende vare. |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen fandt, at importørerne ikke spiller nogen større rolle, hvad angår beskæftigelsen. Mens de tre stikprøveudtagne EU-producenter beskæftiger ca. 1 200 personer, har de to stikprøveudtagne importører, der importerer fra Kina, under 100 ansatte, hvis beskæftigelse er knyttet til den pågældende vare.

| (222) | Kommissionen konkluderede på baggrund af de foreliggende oplysninger, som den fortsat vil efterprøve efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, at foranstaltningerne sandsynligvis ikke vil have nogen væsentlige virkninger på de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, og at disse virkninger ikke vil opveje foranstaltningernes positive virkning på EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(222)

Kommissionen konkluderede på baggrund af de foreliggende oplysninger, som den fortsat vil efterprøve efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, at foranstaltningerne sandsynligvis ikke vil have nogen væsentlige virkninger på de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, og at disse virkninger ikke vil opveje foranstaltningernes positive virkning på EU-erhvervsgrenen.

6.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (223) | De primære slutbrugere af den pågældende vare er offentlige forvaltningsmyndigheder. Den pågældende vare tegner sig kun for en mindre del af brugernes omkostninger til ofte omfattende anlægsprojekter. |
| --- | --- |

(223)

De primære slutbrugere af den pågældende vare er offentlige forvaltningsmyndigheder. Den pågældende vare tegner sig kun for en mindre del af brugernes omkostninger til ofte omfattende anlægsprojekter.

| (224) | Sammenslutningen af importører udtrykte bekymring for, at antidumpingforanstaltninger vil føre til højere priser til skade for slutbrugerne, som hovedsagelig er offentlige forvaltningsmyndigheder. Men slutbrugerne kan ikke forlade sig på priser, der er lavere end omkostningerne, på bekostning af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(224)

Sammenslutningen af importører udtrykte bekymring for, at antidumpingforanstaltninger vil føre til højere priser til skade for slutbrugerne, som hovedsagelig er offentlige forvaltningsmyndigheder. Men slutbrugerne kan ikke forlade sig på priser, der er lavere end omkostningerne, på bekostning af EU-erhvervsgrenen.

| (225) | Der var ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger, der gav sig til kende. I betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra disse parters side konkluderede Kommissionen, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger ikke i urimelig grad vil berøre deres situation. |
| --- | --- |

(225)

Der var ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger, der gav sig til kende. I betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra disse parters side konkluderede Kommissionen, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger ikke i urimelig grad vil berøre deres situation.

6.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (226) | På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke forelå tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina i denne fase af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(226)

På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke forelå tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina i denne fase af undersøgelsen.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (227) | På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten fra Kina. For Indiens vedkommende vil der ikke blive indført midlertidige foranstaltninger, idet der ikke blev konstateret dumping, men undersøgelsen vil fortsætte, indtil de endelige konklusioner kan drages. |
| --- | --- |

(227)

På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten fra Kina. For Indiens vedkommende vil der ikke blive indført midlertidige foranstaltninger, idet der ikke blev konstateret dumping, men undersøgelsen vil fortsætte, indtil de endelige konklusioner kan drages.

7.1.   Skadestærskel

Skadestærskel

| (228) | For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(228)

For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.

| (229) | Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i denne sektor under normale konkurrencevilkår, dvs. uden forekomst af dumpingimport. |
| --- | --- |

(229)

Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i denne sektor under normale konkurrencevilkår, dvs. uden forekomst af dumpingimport.

| (230) | For at fastsætte den fortjeneste, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, tog Kommissionen udgangspunkt i den fortjeneste ved ikke forretningsmæssigt forbundet salg, der anvendes ved fastsættelsen af skadestærsklen. |
| --- | --- |

(230)

For at fastsætte den fortjeneste, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, tog Kommissionen udgangspunkt i den fortjeneste ved ikke forretningsmæssigt forbundet salg, der anvendes ved fastsættelsen af skadestærsklen.

| (231) | Målfortjenesten blev midlertidig fastsat til 5,3 % i overensstemmelse med fortjenesten ved ikke forretningsmæssigt forbundet salg i 2013. Eftersom dumpingimporten steg kraftigt i 2014 for derefter at stabiliseres, anses fortjenestens niveau i 2013 for at afspejle, hvad der med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. uden forekomst af dumpingimport. Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris blandt de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, behørigt justeret for importomkostninger og told, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Eventuelle forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(231)

Målfortjenesten blev midlertidig fastsat til 5,3 % i overensstemmelse med fortjenesten ved ikke forretningsmæssigt forbundet salg i 2013. Eftersom dumpingimporten steg kraftigt i 2014 for derefter at stabiliseres, anses fortjenestens niveau i 2013 for at afspejle, hvad der med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. uden forekomst af dumpingimport. Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris blandt de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, behørigt justeret for importomkostninger og told, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Eventuelle forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

| (232) | Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 94-98. |
| --- | --- |

(232)

Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 94-98.

7.2.   Foreløbige foranstaltninger

Foreløbige foranstaltninger

| (233) | Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af varer af støbejern med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadestærsklerne med dumpingmargenerne. Toldsatsen bør fastsættes til samme niveau som dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest. |
| --- | --- |

(233)

Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af varer af støbejern med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadestærsklerne med dumpingmargenerne. Toldsatsen bør fastsættes til samme niveau som dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest.

| (234) | På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:








  Virksomhed | Dumpingmargen (%) | Skadestærskel (%) | Foreløbig antidumpingtold (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | 70,7 | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd. | 39,1 | 59,9 | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd. | 42,8 | 80,7 | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd. | 28,9 | 77,8 | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd. | 33,1 | 73,5 | 33,1 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 33,1 | 72,1 | 33,1 |
| Alle andre virksomheder | 42,8 | 80,7 | 42,8 |

(234)

På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Virksomhed

Dumpingmargen (%)

Skadestærskel (%)

Foreløbig antidumpingtold (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

70,7

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd.

39,1

59,9

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd.

42,8

80,7

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd.

28,9

77,8

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd.

33,1

73,5

33,1

Andre samarbejdsvillige virksomheder

33,1

72,1

33,1

Alle andre virksomheder

42,8

80,7

42,8

| (235) | De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejlede derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(235)

De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejlede derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (236) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (7). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at være omfattet af den toldsats, der gælder for virksomheden. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for virksomheden, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(236)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (7). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at være omfattet af den toldsats, der gælder for virksomheden. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for virksomheden, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

7

Den Europæiske Unions Tidende

| (237) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(237)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

8.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (238) | I overensstemmelse med god forvaltningspraksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for en fastsat tidsfrist. |
| --- | --- |

(238)

I overensstemmelse med god forvaltningspraksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for en fastsat tidsfrist.

| (239) | Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(239)

Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varer af gråt støbejern med flagegrafit (»gråt støbejern« eller »gråjern«) eller støbejern med kuglegrafit (»duktilt støbejern«) samt dele deraf (»varer af støbejern«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7325 10 00 (Taric-kode 7325100031) og ex 7325 99 10 (Taric-kode 7325991051) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

Disse varer er af en art, der anvendes til at:

| — | dække systemer på eller under jordoverfladen og/eller åbninger til systemer på eller under jordoverfladen, samt at |
| --- | --- |

—

dække systemer på eller under jordoverfladen og/eller åbninger til systemer på eller under jordoverfladen, samt at

| — | give adgang til systemer på eller under jordoverfladen og/eller give udsyn til systemer på eller under jordoverfladen. |
| --- | --- |

—

give adgang til systemer på eller under jordoverfladen og/eller give udsyn til systemer på eller under jordoverfladen.

Varerne kan være bearbejdede, beklædte, malede og/eller forsynede med andet materiale såsom, men ikke begrænset til, cement, fliser til brolægning eller tegl.

Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:

| — | kloakriste, der er omfattet af standard EN 1433, og som monteres som en komponent på rør af polymer, plastik eller cement for at overfladevand kan strømme ind i røret |
| --- | --- |

—

kloakriste, der er omfattet af standard EN 1433, og som monteres som en komponent på rør af polymer, plastik eller cement for at overfladevand kan strømme ind i røret

| — | brandhaner. |
| --- | --- |

—

brandhaner.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Foreløbig antidumpingtold (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | C221 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd. | 39,1 | C222 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd. | 42,8 | C223 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd. | 28,9 | C224 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd. | 33,1 | C225 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget | 33,1 | Se bilaget |
| Alle andre virksomheder | 42,8 | C999 |

Virksomhed

Foreløbig antidumpingtold (%)

Taric-tillægskode

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

C221

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd.

39,1

C222

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd.

42,8

C223

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd.

28,9

C224

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd.

33,1

C225

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget

33,1

Se bilaget

Alle andre virksomheder

42,8

C999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af (den pågældende vare), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i [det pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes den toldsats, der gælder for »alle andre virksomheder«.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Senest 25 kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttræden kan interesserede parter:

| a) | anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning |
| --- | --- |

a)

anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

| b) | fremsætte deres bemærkninger skriftligt til Kommissionen og |
| --- | --- |

b)

fremsætte deres bemærkninger skriftligt til Kommissionen og

| c) | anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

c)

anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

2.   Senest 25 kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse kan de parter, der er omhandlet i artikel 21, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1036, fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse varer af støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien (EUT C 461 af 10.12.2016, s. 22).

2

(3)  Kommissionen anvender normalt tre år umiddelbart inden undersøgelsesperioden, jf. f.eks. Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/141 af 26. januar 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning, herunder også ufærdige varer, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan (EUT L 22, 27.1.2017, s. 14) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1559 af 18. september 2015 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rør af duktilt støbejern (også kendt som kuglegrafitstøbejern) med oprindelse i Indien (EUT L 244 af 19.9.2015, s. 25).

3

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 1212/2005 af 25. juli 2005 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for støbegods med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 199 af 29.7.2005, s. 1).

4

(5)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 871/2011 af 26. august 2011 om afslutning af udløbsundersøgelsen og den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse former for støbegods med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af disse foranstaltninger (EUT L 227 af 2.9.2011, s. 1).

5

(6)  Den gennemsnitlige pris på importen fra andre lande end Indien og Kina for 2013 var ikke repræsentativ, idet en del af denne import ifølge Eurostat var fra lande og territorier, som af handelsmæssige eller militære årsager ikke er nærmere præciseret inden for rammerne af samhandelen mellem EU's medlemsstater til en ikke-repræsentativ pris.

6

(7)  
  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

7

---

BILAG

Samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven:

| Navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- |
| Baoding City Maikesaier Casting, Ltd | C226 |
| Baoding GB Metal Products Co., Ltd | C232 |
| Baoding Hualong Casting Co., Ltd | C233 |
| Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd | C234 |
| Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd | C235 |
| Botou City Minghang Casting Co., Ltd | C236 |
| Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd | C237 |
| Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory | C238 |
| Botou Dongli Foundry Co., Ltd | C239 |
| Botou GuangTai Precision Casting Factory | C240 |
| Botou Mancheng Foundry Co., Ltd | C241 |
| Botou Okai Foundry Co., Ltd | C242 |
| Botou Sanjiang Casting Co., Ltd | C243 |
| Botou TongYang Casting Factory | C244 |
| Botou Weili Precision Casting Co., Ltd | C245 |
| Botou Xinrong Foundry Co., Ltd | C246 |
| Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd | C247 |
| Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd | C248 |
| Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd | C249 |
| Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd | C250 |
| Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd | C251 |
| China National Minerals Co., Ltd | C252 |
| Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial | C253 |
| Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd | C254 |
| Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd | C255 |
| Handan Haolin Casting Co., Ltd | C256 |
| HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd | C257 |
| Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd | C258 |
| Handan Yuanyang Foundry Co., Ltd | C259 |
| Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd | C260 |
| Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd | C261 |
| Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd | C262 |
| Hebei Jinghua Casting Co., Ltd | C263 |
| Hebei Shunda Foundry Co., Ltd | C264 |
| Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd | C265 |
| Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd | C266 |
| Hengtong Valve Co., Ltd | C267 |
| Heping Cast Co., Ltd Yi County | C268 |
| Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd | C269 |
| Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd | C270 |
| Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd | C271 |
| Laiwu City Haitian Machinery Plant | C272 |
| Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd | C273 |
| Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry | C274 |
| Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd | C275 |
| Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd | C276 |
| Pingyao County Master Casting Co., Ltd | C277 |
| Qingdao Jiatailong Industrial Co., Ltd | C278 |
| Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd | C279 |
| Qingdao Qitao Casting Co., Ltd | C280 |
| Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd | C281 |
| Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd | C282 |
| Rockhan Technology Co., Ltd | C283 |
| Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd | C284 |
| Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd | C285 |
| Shandong Lulong Group Co., Ltd | C286 |
| Shanxi Associated Industrial Co., Ltd | C287 |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd | C288 |
| Shanxi Solid Industrial Co., Ltd | C289 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd | C290 |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | C291 |
| Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd | C292 |
| Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd | C293 |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd | C294 |
| Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd | C295 |
| Wangdu Junrong Foundry Co., Ltd | C296 |
| Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd | C297 |
| Weifang Stable Casting Co., Ltd | C298 |
| Weifang Weikai Casting Co., Ltd | C299 |
| Wenshui Hengli Casting Co., Ltd | C300 |
| Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co., Ltd | C301 |
| Zibo Joy's Metal Co., Ltd | C302 |

Navn

Taric-tillægskode

Baoding City Maikesaier Casting, Ltd

C226

Baoding GB Metal Products Co., Ltd

C232

Baoding Hualong Casting Co., Ltd

C233

Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd

C234

Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd

C235

Botou City Minghang Casting Co., Ltd

C236

Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd

C237

Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory

C238

Botou Dongli Foundry Co., Ltd

C239

Botou GuangTai Precision Casting Factory

C240

Botou Mancheng Foundry Co., Ltd

C241

Botou Okai Foundry Co., Ltd

C242

Botou Sanjiang Casting Co., Ltd

C243

Botou TongYang Casting Factory

C244

Botou Weili Precision Casting Co., Ltd

C245

Botou Xinrong Foundry Co., Ltd

C246

Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd

C247

Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd

C248

Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd

C249

Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd

C250

Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd

C251

China National Minerals Co., Ltd

C252

Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial

C253

Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd

C254

Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd

C255

Handan Haolin Casting Co., Ltd

C256

HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd

C257

Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd

C258

Handan Yuanyang Foundry Co., Ltd

C259

Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd

C260

Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd

C261

Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd

C262

Hebei Jinghua Casting Co., Ltd

C263

Hebei Shunda Foundry Co., Ltd

C264

Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd

C265

Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd

C266

Hengtong Valve Co., Ltd

C267

Heping Cast Co., Ltd Yi County

C268

Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd

C269

Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd

C270

Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd

C271

Laiwu City Haitian Machinery Plant

C272

Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd

C273

Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry

C274

Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd

C275

Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd

C276

Pingyao County Master Casting Co., Ltd

C277

Qingdao Jiatailong Industrial Co., Ltd

C278

Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd

C279

Qingdao Qitao Casting Co., Ltd

C280

Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd

C281

Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd

C282

Rockhan Technology Co., Ltd

C283

Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd

C284

Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd

C285

Shandong Lulong Group Co., Ltd

C286

Shanxi Associated Industrial Co., Ltd

C287

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd

C288

Shanxi Solid Industrial Co., Ltd

C289

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd

C290

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

C291

Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd

C292

Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd

C293

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd

C294

Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd

C295

Wangdu Junrong Foundry Co., Ltd

C296

Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd

C297

Weifang Stable Casting Co., Ltd

C298

Weifang Weikai Casting Co., Ltd

C299

Wenshui Hengli Casting Co., Ltd

C300

Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co., Ltd

C301

Zibo Joy's Metal Co., Ltd

C302

---

AFGØRELSER

| 17.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 211/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 211/46

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/1481

af 14. august 2017

om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater

(meddelt under nummer C(2017) 5589)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (3), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater. I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i disse medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet under hensyntagen til den epidemiologiske situation for så vidt angår den pågældende sygdom. Listen omfatter visse områder i Letland, Litauen og Polen. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater. I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i disse medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet under hensyntagen til den epidemiologiske situation for så vidt angår den pågældende sygdom. Listen omfatter visse områder i Letland, Litauen og Polen.

| (2) | I juli 2017 forekom der enkelte udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i gminy Kąkolewnica, Podedwórze og Włodawa i Polen. Disse udbrud forekom i områder, der på nuværende tidspunkt er opført i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Disse udbrud udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse. |
| --- | --- |

(2)

I juli 2017 forekom der enkelte udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i gminy Kąkolewnica, Podedwórze og Włodawa i Polen. Disse udbrud forekom i områder, der på nuværende tidspunkt er opført i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Disse udbrud udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse.

| (3) | I juli 2017 forekom der enkelte tilfælde af afrikansk svinepest hos vildsvin i Bauskas, Dobeles og Talsu novads i Letland, i Pasvaliorajono savivaldybė i Litauen samt i gminy Hanna og Tuczna i Polen i områder, der på nuværende tidspunkt er opført i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, eller i områder, der er opført i del II i bilaget, men som ligger i umiddelbar nærhed af de områder, der er opført i del I i nævnte bilag. Disse tilfælde udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse. |
| --- | --- |

(3)

I juli 2017 forekom der enkelte tilfælde af afrikansk svinepest hos vildsvin i Bauskas, Dobeles og Talsu novads i Letland, i Pasvaliorajono savivaldybė i Litauen samt i gminy Hanna og Tuczna i Polen i områder, der på nuværende tidspunkt er opført i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, eller i områder, der er opført i del II i bilaget, men som ligger i umiddelbar nærhed af de områder, der er opført i del I i nævnte bilag. Disse tilfælde udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse.

| (4) | Udviklingen i den nuværende epidemiologiske situation for afrikansk svinepest i de berørte populationer af tamsvin og vildtlevende svin i Unionen bør indgå i vurderingen af den dyresundhedsmæssige risiko, som den nye sygdomssituation i Letland, Litauen og Polen udgør. For at målrette de dyresundhedsmæssige bekæmpelsesforanstaltninger, jf. gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, og for at forhindre yderligere spredning af afrikansk svinepest, uden at der samtidig opstår unødvendige forstyrrelser i samhandelen inden for Unionen, og uden at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, bør EU-listen over områder, der er omfattet af de dyresundhedsmæssige bekæmpelsesforanstaltninger, der er fastlagt i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse, ændres med henblik på at tage hensyn til ændringerne i den epidemiologiske situation for så vidt angår den pågældende sygdom i Letland, Litauen og Polen. |
| --- | --- |

(4)

Udviklingen i den nuværende epidemiologiske situation for afrikansk svinepest i de berørte populationer af tamsvin og vildtlevende svin i Unionen bør indgå i vurderingen af den dyresundhedsmæssige risiko, som den nye sygdomssituation i Letland, Litauen og Polen udgør. For at målrette de dyresundhedsmæssige bekæmpelsesforanstaltninger, jf. gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, og for at forhindre yderligere spredning af afrikansk svinepest, uden at der samtidig opstår unødvendige forstyrrelser i samhandelen inden for Unionen, og uden at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, bør EU-listen over områder, der er omfattet af de dyresundhedsmæssige bekæmpelsesforanstaltninger, der er fastlagt i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse, ændres med henblik på at tage hensyn til ændringerne i den epidemiologiske situation for så vidt angår den pågældende sygdom i Letland, Litauen og Polen.

| (5) | De områder, der er berørt af de nye udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i Polen, og som på nuværende tidspunkt er opført i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, bør derfor nu opføres i del III i nævnte bilag, og de nye områder i Polen bør opføres i del I i nævnte bilag. |
| --- | --- |

(5)

De områder, der er berørt af de nye udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i Polen, og som på nuværende tidspunkt er opført i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, bør derfor nu opføres i del III i nævnte bilag, og de nye områder i Polen bør opføres i del I i nævnte bilag.

| (6) | Desuden bør de områder, der er berørt af de nye tilfælde af afrikansk svinepest hos vildsvin i Letland, Litauen og Polen, og som på nuværende tidspunkt er opført i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, opføres i del II i nævnte bilag. |
| --- | --- |

(6)

Desuden bør de områder, der er berørt af de nye tilfælde af afrikansk svinepest hos vildsvin i Letland, Litauen og Polen, og som på nuværende tidspunkt er opført i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, opføres i del II i nævnte bilag.

| (7) | Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(7)

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. august 2017.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU af 9. oktober 2014 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater og om ophævelse af gennemførelsesafgørelse 2014/178/EU (EUT L 295 af 11.10.2014, s. 63).

4

---

BILAG

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU affattes således:

»BILAG

DEL I

1.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Aizputes novads |
| --- | --- |

—

Aizputes novads

| — | Alsungas novads |
| --- | --- |

—

Alsungas novads

| — | Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta

| — | Bauskas novada Īslīces pagasts |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Īslīces pagasts

| — | Bauskas pilsēta |
| --- | --- |

—

Bauskas pilsēta

| — | Brocēnu novads |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads

| — | Dobeles novada Penkules pagasts |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Penkules pagasts

| — | Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts

| — | Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts

| — | Kuldīgas novads |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta

| — | republikas pilsēta Jelgava |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava

| — | Rundāles novads |
| --- | --- |

—

Rundāles novads

| — | Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta

| — | Skrundas novads |
| --- | --- |

—

Skrundas novads

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes

| — | Tērvetes novads |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

3.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Joniškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė

| — | Jurbarko rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė

| — | Kalvarijos savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė

| — | Kelmės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė

| — | Marijampolės savivaldybė |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių

| — | Raseinių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė

| — | Šakių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė

| — | Šiaulių miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė

| — | Šiaulių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

4.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim

| gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim |
| --- |

gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim. |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim

| gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim

| powiat zambrowski |
| --- |

powiat zambrowski

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim

| powiat augustowski |
| --- |

powiat augustowski

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim

| powiat miejski Białystok |
| --- |

powiat miejski Białystok

| powiat miejski Łomża |
| --- |

powiat miejski Łomża

| powiat miejski Suwałki |
| --- |

powiat miejski Suwałki

| powiat sejneński. |
| --- |

powiat sejneński.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim

| gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim |
| --- |

gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim

| powiat miejski Siedlce |
| --- |

powiat miejski Siedlce

| gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim |
| --- |

gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim

| powiat ostrowski. |
| --- |

powiat ostrowski.

| w województwie lubelskim:





  gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim

| gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim

| gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim

| gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda — Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim |
| --- |

gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda — Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim

| powiat miejski Chełm |
| --- |

powiat miejski Chełm

| gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim. |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim.

DEL II

1.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Abja vald |
| --- | --- |

—

Abja vald

| — | Alatskivi vald |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald

| — | Elva linn |
| --- | --- |

—

Elva linn

| — | Haaslava vald |
| --- | --- |

—

Haaslava vald

| — | Haljala vald |
| --- | --- |

—

Haljala vald

| — | Halliste vald |
| --- | --- |

—

Halliste vald

| — | Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald) |
| --- | --- |

—

Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald)

| — | Ida-Viru maakond |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond

| — | Kambja vald |
| --- | --- |

—

Kambja vald

| — | Karksi vald |
| --- | --- |

—

Karksi vald

| — | Kihelkonna vald |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald

| — | Konguta vald |
| --- | --- |

—

Konguta vald

| — | Kõpu vald |
| --- | --- |

—

Kõpu vald

| — | Kuressaare linn |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn

| — | Lääne maakond |
| --- | --- |

—

Lääne maakond

| — | Lääne-Saare vald |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald

| — | Laekvere vald |
| --- | --- |

—

Laekvere vald

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79) |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79)

| — | Luunja vald |
| --- | --- |

—

Luunja vald

| — | Mäksa vald |
| --- | --- |

—

Mäksa vald

| — | Meeksi vald |
| --- | --- |

—

Meeksi vald

| — | Muhu vald |
| --- | --- |

—

Muhu vald

| — | Mustjala vald |
| --- | --- |

—

Mustjala vald

| — | Nõo vald |
| --- | --- |

—

Nõo vald

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald) |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald)

| — | Peipsiääre vald |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald

| — | Piirissaare vald |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald

| — | Põlva maakond |
| --- | --- |

—

Põlva maakond

| — | Puhja vald |
| --- | --- |

—

Puhja vald

| — | Rägavere vald |
| --- | --- |

—

Rägavere vald

| — | Rakvere linn |
| --- | --- |

—

Rakvere linn

| — | Rakvere vald |
| --- | --- |

—

Rakvere vald

| — | Rannu vald |
| --- | --- |

—

Rannu vald

| — | Rapla maakond |
| --- | --- |

—

Rapla maakond

| — | Rõngu vald, |
| --- | --- |

—

Rõngu vald,

| — | Ruhnu vald |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald

| — | Salme vald |
| --- | --- |

—

Salme vald

| — | Sõmeru vald |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald

| — | Suure-Jaani vald |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani vald

| — | Tähtvere vald |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald

| — | Tartu linn |
| --- | --- |

—

Tartu linn

| — | Tartu vald |
| --- | --- |

—

Tartu vald

| — | Tarvastu vald |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald

| — | Torgu vald |
| --- | --- |

—

Torgu vald

| — | Ülenurme vald |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald

| — | Valga maakond |
| --- | --- |

—

Valga maakond

| — | Vara vald |
| --- | --- |

—

Vara vald

| — | Vihula vald |
| --- | --- |

—

Vihula vald

| — | Viljandi linn |
| --- | --- |

—

Viljandi linn

| — | Viljandi vald |
| --- | --- |

—

Viljandi vald

| — | Vinni vald |
| --- | --- |

—

Vinni vald

| — | Viru-Nigula vald |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald

| — | Võhma linn |
| --- | --- |

—

Võhma linn

| — | Võnnu vald |
| --- | --- |

—

Võnnu vald

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

2.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Ādažu novads |
| --- | --- |

—

Ādažu novads

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts

| — | Aizkraukles novads |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads

| — | Aknīstes novads |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads

| — | Alojas novads |
| --- | --- |

—

Alojas novads

| — | Alūksnes novads |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads

| — | Amatas novads |
| --- | --- |

—

Amatas novads

| — | Apes novada Trapenes, Gaujienas un Aps pagasts, Apes pilsēta |
| --- | --- |

—

Apes novada Trapenes, Gaujienas un Aps pagasts, Apes pilsēta

| — | Auces novada Lielauces un Īles pagasts |
| --- | --- |

—

Auces novada Lielauces un Īles pagasts

| — | Babītes novads |
| --- | --- |

—

Babītes novads

| — | Baldones novads |
| --- | --- |

—

Baldones novads

| — | Baltinavas novads |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads

| — | Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts |
| --- | --- |

—

Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts

| — | Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts

| — | Beverīnas novads |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads

| — | Burtnieku novads |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads

| — | Carnikavas novads |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads

| — | Ciblas novads |
| --- | --- |

—

Ciblas novads

| — | Dagdas novads |
| --- | --- |

—

Dagdas novads

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta

| — | Dundagas novads |
| --- | --- |

—

Dundagas novads

| — | Engures novads |
| --- | --- |

—

Engures novads

| — | Ērgļu novads |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2 |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2

| — | Gulbenes novada Līgo pagasts |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Līgo pagasts

| — | Iecavas novads |
| --- | --- |

—

Iecavas novads

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta

| — | Ilūkstes novads |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads

| — | Jaunjelgavas novads |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads

| — | Jaunpils novads |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads

| — | Jēkabpils novads |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads

| — | Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts

| — | Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta

| — | Kārsavas novads |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads

| — | Ķeguma novads |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads

| — | Ķekavas novads |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads

| — | Kocēnu novads |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads

| — | Kokneses novads |
| --- | --- |

—

Kokneses novads

| — | Krāslavas novads |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128 |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128

| — | Krustpils novads |
| --- | --- |

—

Krustpils novads

| — | Lielvārdes novads |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads

| — | Līgatnes novads |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta

| — | Līvānu novads |
| --- | --- |

—

Līvānu novads

| — | Lubānas novads |
| --- | --- |

—

Lubānas novads

| — | Ludzas novads |
| --- | --- |

—

Ludzas novads

| — | Madonas novads |
| --- | --- |

—

Madonas novads

| — | Mālpils novads |
| --- | --- |

—

Mālpils novads

| — | Mārupes novads |
| --- | --- |

—

Mārupes novads

| — | Mazsalacas novads |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads

| — | Mērsraga novads |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads

| — | Naukšēnu novads |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads

| — | Neretas novads |
| --- | --- |

—

Neretas novads

| — | Ogres novads |
| --- | --- |

—

Ogres novads

| — | Olaines novads |
| --- | --- |

—

Olaines novads

| — | Ozolnieku novads |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads

| — | Pārgaujas novads |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads

| — | Pļaviņu novads |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads

| — | Preiļu novada Saunas pagasts |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts

| — | Priekuļu novads |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads

| — | Raunas novada Raunas pagasts |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasts

| — | republikas pilsēta Daugavpils |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils

| — | republikas pilsēta Jēkabpils |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils

| — | republikas pilsēta Jūrmala |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala

| — | republikas pilsēta Rēzekne |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne

| — | republikas pilsēta Valmiera |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597 |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts

| — | Rojas novads |
| --- | --- |

—

Rojas novads

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10 |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10

| — | Rugāju novada Lazdukalna pagasts |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Lazdukalna pagasts

| — | Rūjienas novads |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads

| — | Salacgrīvas novads |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads

| — | Salas novads |
| --- | --- |

—

Salas novads

| — | Saulkrastu novads |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3 |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3

| — | Skrīveru novads |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads

| — | Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta

| — | Strenču novads |
| --- | --- |

—

Strenču novads

| — | Talsu novads |
| --- | --- |

—

Talsu novads

| — | Tukuma novads |
| --- | --- |

—

Tukuma novads

| — | Valkas novads |
| --- | --- |

—

Valkas novads

| — | Varakļānu novads |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads

| — | Vecpiebalgas novads |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads

| — | Vecumnieku novads |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta

| — | Viesītes novads |
| --- | --- |

—

Viesītes novads

| — | Viļakas novads |
| --- | --- |

—

Viļakas novads

| — | Viļānu novads |
| --- | --- |

—

Viļānu novads

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

3.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė

| — | Alytaus rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė

| — | Anykščių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė

| — | Birštono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė

| — | Biržų miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos

| — | Elektrėnų savivaldybė |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė

| — | Ignalinos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232 |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė

| — | Kauno miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos

| — | Molėtų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos

| — | Prienų miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė

| — | Prienų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė

| — | Rokiškio rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė

| — | Širvintų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė

| — | Švenčionių rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė

| — | Trakų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė

| — | Ukmergės rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė

| — | Utenos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė

| — | Vilniaus miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė

| — | Vilniaus rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė

| — | Visagino savivaldybė |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

4.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie podlaskim:





  gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim

| gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim |
| --- |

gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim

| gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim. |
| --- |

gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim.

DEL III

1.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Aegviidu vald |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald

| — | Anija vald |
| --- | --- |

—

Anija vald

| — | Audru vald |
| --- | --- |

—

Audru vald

| — | Järva maakond |
| --- | --- |

—

Järva maakond

| — | Jõgeva maakond |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond

| — | Kadrina vald |
| --- | --- |

—

Kadrina vald

| — | Kolga-Jaani vald |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald

| — | Kõo vald |
| --- | --- |

—

Kõo vald

| — | Laeva vald |
| --- | --- |

—

Laeva vald

| — | Laimjala vald |
| --- | --- |

—

Laimjala vald

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79) |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79)

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20) |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20)

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest

| — | Orissaare vald |
| --- | --- |

—

Orissaare vald

| — | Pihtla vald |
| --- | --- |

—

Pihtla vald

| — | Pöide vald,Rakke vald |
| --- | --- |

—

Pöide vald,Rakke vald

| — | Tapa vald |
| --- | --- |

—

Tapa vald

| — | Tõstamaa vald |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald

| — | Väike-Maarja vald |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Apes novada Virešu pagasts |
| --- | --- |

—

Apes novada Virešu pagasts

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts

| — | Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta |
| --- | --- |

—

Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2 |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2

| — | Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10 |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10

| — | Inčukalna novads |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads

| — | Jaunpiebalgas novads |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128 |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta

| — | Raunas novada Drustu pagasts |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597 |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10 |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10

| — | Rugāju novada Rugāju pagasts |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Rugāju pagasts

| — | Salaspils novads |
| --- | --- |

—

Salaspils novads

| — | Sējas novads |
| --- | --- |

—

Sējas novads

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta

| — | Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes

| — | Vārkavas novads. |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads.

3.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos

| — | Druskininkų savivaldybė |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232 |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229 |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos

| — | Lazdijų rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė

| — | Panevėžio miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski

| powiat moniecki |
| --- |

powiat moniecki

| gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim |
| --- |

gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim

| gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim

| gmina Korczew w powiecie siedleckim. |
| --- |

gmina Korczew w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim.

| powiat miejski Biała Podlaska |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska

| gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

DEL IV

Italien

Følgende områder i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Berigtigelser

| 17.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 211/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 211/58

---

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/2095 af 26. september 2016 om ændring af forordning (EØF) nr. 2568/91 om kendetegnene for olivenolie og olie af olivenpresserester og de i den forbindelse anvendte metoder

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 326 af 1. december 2016
  )

Side 4, bilaget, der erstatter bilag I til forordning (EØF) nr. 2568/91, tabellen om renhedsegenskaber, 11. kolonne (»Forskel mellem ECN42 (HPLC) og ECN42 (teoretisk beregnet)«):

I stedet for:

»Forskel mellem ECN42 (HPLC) og ECN42

(teoretisk beregnet)

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,6 |
| --- | --- |

≤ 0,6

| | ≤ 0,5 |
| --- | --- |

≤ 0,5

| | ≤ 0,5« |
| --- | --- |

≤ 0,5«

læses:

»Forskel mellem ECN42 (HPLC) og ECN42

(teoretisk beregnet)

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,6| |
| --- | --- |

≤ |0,6|

| | ≤ |0,5| |
| --- | --- |

≤ |0,5|

| | ≤ |0,5|« |
| --- | --- |

≤ |0,5|«

---