# Úřední věstník C 243/2019

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 243 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6219. července 2019 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 243

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6219. července 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2019/C 243/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9400 – Apollo Management/Ares/JV) (
  1
  ) | 1 |

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2019/C 243/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9400 – Apollo Management/Ares/JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2019/C 243/02 | Směnné kurzy vůči euru | 2 |
| 2019/C 243/03 | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2019 o zveřejnění žádosti o zápis názvu uvedené v článku 49 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 v Úředním věstníku Evropské unie – Pan Galego/Pan Gallego (CHZO) | 3 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2019/C 243/02

Směnné kurzy vůči euru

2

2019/C 243/03

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2019 o zveřejnění žádosti o zápis názvu uvedené v článku 49 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 v Úředním věstníku Evropské unie – Pan Galego/Pan Gallego (CHZO)

Úředním věstníku Evropské unie

3

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 19.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9400 – Apollo Management/Ares/JV)

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 243/01)

Dne 12. července 2019 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9400. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9400. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 19.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/2

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

18. července 2019

(2019/C 243/02)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1216 |
| JPY | japonský jen | 120,89 |
| DKK | dánská koruna | 7,4672 |
| GBP | britská libra | 0,89853 |
| SEK | švédská koruna | 10,5040 |
| CHF | švýcarský frank | 1,1064 |
| ISK | islandská koruna | 141,10 |
| NOK | norská koruna | 9,6438 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,586 |
| HUF | maďarský forint | 326,46 |
| PLN | polský zlotý | 4,2596 |
| RON | rumunský lei | 4,7325 |
| TRY | turecká lira | 6,3852 |
| AUD | australský dolar | 1,5944 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4650 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,7654 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6640 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5261 |
| KRW | jihokorejský won | 1 321,30 |
| ZAR | jihoafrický rand | 15,6932 |
| CNY | čínský juan | 7,7168 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3875 |
| IDR | indonéská rupie | 15 669,87 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6143 |
| PHP | filipínské peso | 57,324 |
| RUB | ruský rubl | 70,6478 |
| THB | thajský baht | 34,635 |
| BRL | brazilský real | 4,2164 |
| MXN | mexické peso | 21,3786 |
| INR | indická rupie | 77,2775 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1216

JPY

japonský jen

120,89

DKK

dánská koruna

7,4672

GBP

britská libra

0,89853

SEK

švédská koruna

10,5040

CHF

švýcarský frank

1,1064

ISK

islandská koruna

141,10

NOK

norská koruna

9,6438

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,586

HUF

maďarský forint

326,46

PLN

polský zlotý

4,2596

RON

rumunský lei

4,7325

TRY

turecká lira

6,3852

AUD

australský dolar

1,5944

CAD

kanadský dolar

1,4650

HKD

hongkongský dolar

8,7654

NZD

novozélandský dolar

1,6640

SGD

singapurský dolar

1,5261

KRW

jihokorejský won

1 321,30

ZAR

jihoafrický rand

15,6932

CNY

čínský juan

7,7168

HRK

chorvatská kuna

7,3875

IDR

indonéská rupie

15 669,87

MYR

malajsijský ringgit

4,6143

PHP

filipínské peso

57,324

RUB

ruský rubl

70,6478

THB

thajský baht

34,635

BRL

brazilský real

4,2164

MXN

mexické peso

21,3786

INR

indická rupie

77,2775

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 19.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/3

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 16. července 2019

o zveřejnění žádosti o zápis názvu uvedené v článku 49 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 v Úředním věstníku Evropské unie

„Pan Galego“/„Pan Gallego“ (CHZO)

(2019/C 243/03)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Španělsko zaslalo Komisi v souladu s čl. 49 odst. 4 nařízení (EU) č. 1151/2012 žádost o ochranu názvu „Pan Galego“/„Pan Gallego“. |
| --- | --- |

(1)

Španělsko zaslalo Komisi v souladu s čl. 49 odst. 4 nařízení (EU) č. 1151/2012 žádost o ochranu názvu „Pan Galego“/„Pan Gallego“.

| (2) | Komise tuto žádost v souladu s článkem 50 nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala a dospěla k závěru, že splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Komise tuto žádost v souladu s článkem 50 nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala a dospěla k závěru, že splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení.

| (3) | Aby bylo možné podat podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012 námitky, měl by být jednotný dokument a odkaz na zveřejnění specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení pro název „Pan Galego“/„Pan Gallego“ zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(3)

Aby bylo možné podat podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012 námitky, měl by být jednotný dokument a odkaz na zveřejnění specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení pro název „Pan Galego“/„Pan Gallego“ zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Jednotný dokument a odkaz na zveřejnění specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 pro název „Pan Galego“/„Pan Gallego“ (CHZO) jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.

V souladu s článkem 51 nařízení (EU) č. 1151/2012 se zveřejněním tohoto rozhodnutí uděluje právo podat proti zápisu názvu uvedeného v prvním pododstavci tohoto článku námitku ve lhůtě tří měsíců ode dne zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 16. července 2019.

Za Komisi

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„PAN GALEGO“/„PAN GALLEGO“

EU č. PGI-ES-02321 – 22.9.2017

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Název

„Pan Galego“/„Pan Gallego“

2.   Členský stát nebo třetí země

Španělsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 2.3 Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Pan galego“ nebo „pan gallego“ je chléb s křupavou kůrkou, jejíž tvrdost se liší v závislosti na velikosti, s měkkou střídkou a četnými nepravidelnými dutinami. Tento chléb se vyrábí ručně z mouky z pšenice obecné (Triticum aestivum, L.), jejíž část pochází z odrůd a ekotypů původní galicijské pšenice (obecně známé jako „trigo país“ – domácí pšenice nebo „trigo gallego“ – galicijská pšenice), které se pěstují v autonomní oblasti Galicie. Pro výrobu tohoto chleba je charakteristické použití kvásku (minimálně 15 % hmotnosti mouky) a velkého množství vody (minimálně 75 litrů na 100 kg mouky), jakož i dlouhá doba kynutí (minimálně 3 hodiny) a pečení, které musí vždy probíhat v pecích vybavených kamenným dnem nebo dnem vyrobeným z jiného ohnivzdorného materiálu.

Tento chléb má následující vlastnosti:

—   Tvar:

Rozlišujeme čtyři typy chleba „pan gallego“, z nichž každý má specifický tradiční tvar, a to:

| — | „bolo“ nebo „hogaza“: okrouhlého a nepravidelného tvaru, v horní části se mohou vyskytovat praskliny. Poměr šířky a délky je přibližně 1:1. Varianty: na jeho vrcholku se může nacházet chlebová kulička ve tvaru „uzlíku“, případně může mít podlouhlý tvar s poměrem šířky a délky přibližně 1:2. Jeho rozměry se liší podle hmotnosti, která může být 250, 500, 1 000 nebo 1 500 gramů, případně i více. |
| --- | --- |

—

„bolo“ nebo „hogaza“: okrouhlého a nepravidelného tvaru, v horní části se mohou vyskytovat praskliny. Poměr šířky a délky je přibližně 1:1. Varianty: na jeho vrcholku se může nacházet chlebová kulička ve tvaru „uzlíku“, případně může mít podlouhlý tvar s poměrem šířky a délky přibližně 1:2. Jeho rozměry se liší podle hmotnosti, která může být 250, 500, 1 000 nebo 1 500 gramů, případně i více.

| — | „rosca“: tvaru nepravidelného zploštělého prstence. Jeho rozměry se liší podle hmotnosti, která může být 250, 500 nebo 1 000 gramů, případně i více. |
| --- | --- |

—

„rosca“: tvaru nepravidelného zploštělého prstence. Jeho rozměry se liší podle hmotnosti, která může být 250, 500 nebo 1 000 gramů, případně i více.

| — | „bola“ nebo „torta“: zaobleného zploštělého tvaru. Jeho název se liší podle jeho zeměpisného původu a tradičně se sázel do pece před tzv. „bolos“. Chleby tohoto tvaru váží 250, 500 nebo 1 000 gramů, případně i více. |
| --- | --- |

—

„bola“ nebo „torta“: zaobleného zploštělého tvaru. Jeho název se liší podle jeho zeměpisného původu a tradičně se sázel do pece před tzv. „bolos“. Chleby tohoto tvaru váží 250, 500 nebo 1 000 gramů, případně i více.

| — | „barra“: podlouhlého tvaru, o délce 40 až 60 cm a hmotnosti 300 gramů. |
| --- | --- |

—

„barra“: podlouhlého tvaru, o délce 40 až 60 cm a hmotnosti 300 gramů.

—   Kůrka:

| — | Barva: zlatavá až tmavě hnědá. |
| --- | --- |

—

Barva: zlatavá až tmavě hnědá.

| — | Tloušťka: středně silná až silná, zpravidla mezi 3 a 10 mm. V případě chleba typu „barra“ se jeho tloušťka obvykle pohybuje mezi 1 a 3 mm. |
| --- | --- |

—

Tloušťka: středně silná až silná, zpravidla mezi 3 a 10 mm. V případě chleba typu „barra“ se jeho tloušťka obvykle pohybuje mezi 1 a 3 mm.

| — | Konzistence: křupavá a s proměnlivou tvrdostí v závislosti na tvaru („bolos“ a „roscas“ mají kůrku tvrdší). |
| --- | --- |

—

Konzistence: křupavá a s proměnlivou tvrdostí v závislosti na tvaru („bolos“ a „roscas“ mají kůrku tvrdší).

—   Střídka:

| — | Barva: od špinavě bílé až po světle krémovou. |
| --- | --- |

—

Barva: od špinavě bílé až po světle krémovou.

| — | Konzistence: měkká. |
| --- | --- |

—

Konzistence: měkká.

| — | Dutiny: početné, různé velikosti a nerovnoměrně rozložené. |
| --- | --- |

—

Dutiny: početné, různé velikosti a nerovnoměrně rozložené.

—   Organoleptické vlastnosti:

Co se týče chuti a vůně, je třeba uvést, že se jedná o chléb s intenzivní vůní pšenice a lehkým nádechem kyselosti, velmi aromatický. Jeho tvrdá kůrka působí jako ochrana, díky které si chléb udrží po celou řadu hodin pevnou a křupavou konzistenci a jeho střídka zůstává měkká. Proto se tento chléb obvykle konzumuje více než 48 hodin po upečení nebo dokonce ještě později.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Při výrobě se jako suroviny používají voda, mouka, kvásek, ekologické komerční kvasinky (volitelně) a sůl.

Tradiční výroba tohoto chleba je charakterizována použitím směsi mouky získané z ekotypů nebo odrůd původní pšenice pěstované v Galicii (nejméně 25 %) a silné pekařské mouky na bázi pšenic dovezených ze zahraničí.

Mouka z původních (místních) odrůd pšenice musí mít pekařskou sílu (W) mezi 100 a 200, poměr mezi bílkovinami a tuky 0,25 až 0,70 a obsah bílkovin vyšší než 12 % Silná mouka ze zahraničních pšenic musí mít hodnotu W vyšší než 300.

Tyto mouky z místní pšenice s vysokým obsahem bílkovin a kvalitního lepku a s větší roztažností se mísí s pšeničnými moukami s velkou pekařskou silou a houževnatostí, a díky tomu se daří získat měkčí chléb s jemnější střídkou.

Lepek většiny těchto místních pšenic se vyznačuje dobrou kvalitou pro výrobu chleba s ohledem na typ gluteninů a gliadinů, které obsahuje.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze výroby se musí provádět v dané vymezené zeměpisné oblasti.

Při výrobním procesu se dodržuje tradiční metoda, takže většina těchto operací se provádí ručně. Tento proces zahrnuje následující fáze:

| a) | Hnětení |
| --- | --- |

a)

Hnětení

| b) | Odpočívání těsta v bloku (odpočívání těsta před rozdělením) |
| --- | --- |

b)

Odpočívání těsta v bloku (odpočívání těsta před rozdělením)

| c) | Porcování |
| --- | --- |

c)

Porcování

| d) | Odležení těsta v bocháncích (volitelné) |
| --- | --- |

d)

Odležení těsta v bocháncích (volitelné)

| e) | Tvarování |
| --- | --- |

e)

Tvarování

| f) | Odpočívání kusů těsta (volitelné) |
| --- | --- |

f)

Odpočívání kusů těsta (volitelné)

| g) | Pečení |
| --- | --- |

g)

Pečení

| h) | Vychladnutí |
| --- | --- |

h)

Vychladnutí

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Chléb se balí ve výrobních zařízeních v celých kusech za účelem uvádění na trh. V prodejně je v přítomnosti spotřebitelů povoleno chléb krájet na kusy o hmotnosti nejméně 1 500 gramů nebo vyšší.

Nutnost balit výrobek ve výrobních zařízeních se vysvětluje dvěma důvody: na jedné straně to umožňuje lepší ochranu hygienických podmínek výrobku, na druhé straně to pak usnadňuje kontrolu jeho sledovatelnosti vzhledem k tomu, že na obalu je uvedena záruční pečeť (zadní etiketa), s jejíž pomocí lze identifikovat každý jednotlivý kus.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Obaly používané pro chleby uváděné na trh pod CHZO „Pan galego“/„Pan gallego“ poté, co je ověřen jejich soulad s hodnotami stanovenými ve specifikaci produktu, musí kromě obchodní etikety výrobce zahrnovat i označení etiketou s alfanumerickým kódem s příslušným očíslováním (zadní etiketou), která se použije pod dohledem kontrolního orgánu. Tato zadní etiketa musí obsahovat oficiální logo chráněného zeměpisného označení, které je uvedeno níže:

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast výroby chleba, na které se vztahuje chráněné zeměpisné označení „Pan galego“/„Pan gallego“ pokrývá celou autonomní oblast Galicie.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Zápis tohoto zeměpisného označení je založen jak na určitých zvláštních vlastnostech souvisejících s prostředím, a to na jeho přírodních i lidských faktorech, tak i na pověsti, které se tento produkt těší.

5.1.   Dobrá pověst

Významné odkazy na tento produkt nacházíme jednak v galicijské literatuře o gastronomii, jednak se zmínky o tomto chlebu vyskytují i v jiných oblastech galicijské kultury, jako je obecná literatura, lidové písně nebo výtvarné umění. Například Ramón Otero Pedrayo, jeden z největších autorů galicijské literatury, věnoval tomuto produktu rozsáhlou báseň (Xeórxicas do pan galego).

Po staletí se chléb konzumovaný ve větší části Galicie vyráběl hlavně ze žita a později i z kukuřice poté, co byla tato nová obilnina dovezena z Ameriky. Pšeničný nebo „bílý chléb“ byl obecně vzácnou komoditou, kterou si mohli dopřávat jen ti nejbohatší. Lidové vrstvy si jej naopak mohly dovolit jen při slavnostních příležitostech.

Avšak „pan gallego“ který je v současnosti proslulý na celém španělském trhu, je chléb vyrobený primárně z pšeničné mouky. Obecné rozšíření výroby tohoto „pan gallego“ z mouky, která je směsí mouky z domácí a zahraniční pšenice, je poměrně nedávné a lze jej vysledovat do poloviny minulého století, kdy Španělsko zaznamenává hospodářské oživení po občanské válce.

O pověsti, které se „pan gallego“ těší v současné době, svědčí citáty z různých děl pojednávajících o gastronomii:

| — | Iban Yarza, novinář píšící o gastronomii a jeden z největších odborníků na chléb v současném Španělsku ve své knize Pan de pueblo [Venkovský chléb] (2017), uvádí řadu odkazů na dobrý chléb vyrobený v Galicii a zmiňuje se o slavné pekárně, kterou označuje jako „jednu z katedrál chleba pan gallego“. |
| --- | --- |

—

Iban Yarza, novinář píšící o gastronomii a jeden z největších odborníků na chléb v současném Španělsku ve své knize Pan de pueblo [Venkovský chléb] (2017), uvádí řadu odkazů na dobrý chléb vyrobený v Galicii a zmiňuje se o slavné pekárně, kterou označuje jako „jednu z katedrál chleba pan gallego“.

| — | Xavier Barriga ve své knize Recetas caseras con pan de ayer [Domácí recepty z včerejšího chleba] (2011) doporučuje různé recepty s využitím chleba „pan gallego“. |
| --- | --- |

—

Xavier Barriga ve své knize Recetas caseras con pan de ayer [Domácí recepty z včerejšího chleba] (2011) doporučuje různé recepty s využitím chleba „pan gallego“.

| — | Ángel Gil Hernández se ve své publikaci Libro Blanco del Pan [Bílá kniha o chlebu] (2015), také zmiňuje „pan gallego“ a uvádí, že „těsto musí projít dlouhým kynutím“. |
| --- | --- |

—

Ángel Gil Hernández se ve své publikaci Libro Blanco del Pan [Bílá kniha o chlebu] (2015), také zmiňuje „pan gallego“ a uvádí, že „těsto musí projít dlouhým kynutím“.

| — | Christine Ingram a Jennie Shapter ve své knize The cook's guide to bread [Kuchařův průvodce světem chleba] (1999) uvádějí kuriózní popis tohoto chleba: „The pan gallego often looks like a squashy cottage loaf with a top knot“ [„Pan gallego“ má často podobu bochníku měkkého rustikálního chleba, na jehož vršku je usazena kulička chleba podobná „uzlíku“]. |
| --- | --- |

—

Christine Ingram a Jennie Shapter ve své knize The cook's guide to bread [Kuchařův průvodce světem chleba] (1999) uvádějí kuriózní popis tohoto chleba: „The pan gallego often looks like a squashy cottage loaf with a top knot“ [„Pan gallego“ má často podobu bochníku měkkého rustikálního chleba, na jehož vršku je usazena kulička chleba podobná „uzlíku“].

Také americký cestovatel Rick Steves ve své knize Spain and Portugal in 22 days [Španělsko a Portugalsko za 22 dní] doporučuje ochutnat „pan gallego“, který označuje za vynikající:

„For your picnic we recommend a cheese called La Tetilla, and the excellent Galician bread“ [Jako občerstvení vám doporučujeme sýr nazvaný La Tetilla a vynikající „pan gallego“.]

O proslulosti tohoto chleba svědčí také webové stránky a blogy:

| — | V článku „La vuelta al mundo en 23 panes“ [Cesta kolem světa za 23 chlebů], který byl zveřejněn v internetovém časopise Traveler v roce 2014, byl „pan gallego“ označen za jeden z nejlepších chlebů na světě. |
| --- | --- |

—

V článku „La vuelta al mundo en 23 panes“ [Cesta kolem světa za 23 chlebů], který byl zveřejněn v internetovém časopise Traveler v roce 2014, byl „pan gallego“ označen za jeden z nejlepších chlebů na světě.

| — | V listopadu 2017 vyšel na jednom z nejsledovanějších gastronomických blogů ve Španělsku, který má název El Comidista [Labužník], článek nazvaný „¿Por qué el pan suele ser mejor en Galicia que en el resto de España?“ [Proč je chléb v Galicii většinou lepší než ve zbytku Španělska?] |
| --- | --- |

—

V listopadu 2017 vyšel na jednom z nejsledovanějších gastronomických blogů ve Španělsku, který má název El Comidista [Labužník], článek nazvaný „¿Por qué el pan suele ser mejor en Galicia que en el resto de España?“ [Proč je chléb v Galicii většinou lepší než ve zbytku Španělska?]

O chlebu „pan gallego“ byla ve Španělsku natočena také řada populárních televizních programů: v roce 2010 byla v rámci programu „España directo“ odvysílána reportáž pod názvem „Al rico pan gallego“ [Dejte si výborný „pan gallego“], a v roce 2011 odvysílal program „Gente“ další reportáž pod názvem „Os desvelamos los secretos del pan gallego“ [Odhalujeme tajemství chleba „pan gallego“].

5.2.   Souvislost s přírodním prostředím

a)   Charakteristické vlastnosti zeměpisné oblasti: přírodní prostředí a lidský faktor

Když přejíždíme Galicii ze severu na jih, přesouváme se z oceánského klimatu do klimatu zeslabeného oceánského typu. Horopisné podmínky Galicie jsou navíc charakterizovány horami s mírnějším reliéfem a nachází se zde významná síť řek lemovaných nesčetnými mlýny, které jsou dalším svědectvím o významnosti chleba pro tuto zemi. Kombinace deštivého podnebí a hornin prvohorního původu navíc vedla ke vzniku kyselých a málo rozvinutých půd. Obdobně jako tyto typy půd se i vody v Galicii vyznačují svou měkkostí a nízkým obsahem uhličitanu vápenatého.

Pěstování pšenice sice bylo velmi omezeno, avšak v některých regionech, které se vyznačují ideálními půdními a klimatickými podmínkami, si i nadále uchovává veškerý svůj význam. V posledních letech se obnovil zájem o tuto plodinu v důsledku toho, že pekaři potřebují mít k dispozici kvalitní surovinu pro výrobu svých produktů.

Co se týče lidského faktoru, je třeba uvést, že „pan gallego“ se i nadále vyrábí stejně jako v minulosti tradičním způsobem v souladu s tradičním know-how, které se předává z generace na generaci. Pouze muži a ženy z vymezené zeměpisné oblasti disponují dovednostmi a znalostmi potřebnými k tomu, aby dokázali podle přání pekaře v různých poměrech míchat pšeničné mouky původem z Galicie a ze zahraničí, správně používat kvásek, plánovat dlouhé doby odpočinku umožňující pomalé kynutí, ručně vyrábět chléb charakteristických tvarů, správně využívat staré kamenné pece na dřevo nebo jejich modernější verzi, která používá jiná paliva nebo funguje na elektřinu, avšak má ohnivzdorné dno, a zajistit dlouhé pečení chleba.

b)   Specifičnost produktu

Chléb „pan gallego“ se vyznačuje specifickými vlastnostmi, které jej jasně odlišují od ostatních chlebů. První z nich je typická forma některých jeho nejběžnějších podob, jako je „bolo“, který má často na vrcholku uzlík, nebo „rosca“. Charakteristické prvky představuje také rustikální vzhled kůrky a její barva (tmavší než u průmyslově vyráběných chlebů), tloušťka a tvrdost. Také střídka má tmavší barvu než střídka ostatních pšeničných chlebů. Je také velmi měkká a vyznačuje se četnými nepravidelnými dutinami. A konečně se pak tento chléb vyznačuje značnou aromatičností a intenzivní chutí, od které se odvíjí určitá míra kyselosti.

c)   Vztahy mezi přírodním prostředím a specifickými vlastnostmi produktu

Charakteristické vlastnosti těmto chlebům propůjčuje tradiční způsob jejich výroby, založený na know-how mužů a žen z daného území.

Proces výroby je pomalý, protože při kynutí se používá kvásek, díky kterému vzniká chléb s měkkou střídkou a s četnými dutinami, s intenzivní chutí a s lehkým nádechem kyselosti.

Charakteristickým rysem tohoto chleba, který ovlivňuje jeho typické vlastnosti, je také používání mouky z místních ekotypů pšenice, kterou galicijští pekaři a pekařky dovedou vyváženě namíchat s pšeničnou moukou dovezenou ze zahraničí. Vlastnosti, které chlebu „pan gallego“ dodává mouka z většiny místních ekotypů pšenice (původní druhy pšenice), vyplývají z jejího vysokého obsahu bílkovin, obsahu kvalitního lepku vhodného na výrobu chleba a její dobré roztažnosti. Pekařská síla těchto typů mouky je však střední až nízká, a pekaři ji proto tradičně v různých poměrech míchají s moukami s vyšší pekařskou silou a pevností, které pocházejí z pšenice dovážené většinou z Kastilie. Používání těchto původních druhů mouky hraje roli také v barvě střídky, která je tmavší než u ostatních pšeničných chlebů, a podle tvrzení řemeslných pekařů má vliv také na intenzivnější vůni a chuť chleba. Pokud jde o tento poslední bod, bylo prokázáno, že určité složky mouky propůjčují chlebu různá aromata, a používání těchto druhů mouky má proto vliv na organoleptické vlastnosti chleba.

Velmi důležitou složku při výrobě chleba představuje voda: hydratuje bílkoviny, přispívá ke tvorbě lepku a hydratuje také granule škrobu a tak zajišťuje jejich pozdější želatinaci ve fázi pečení. Stupeň tvrdosti vody souvisí s celkovou koncentrací iontů Ca2+ a Mg2+. Látky rozpuštěné ve vodě mohou mít významný vliv jak na proces kynutí, tak na proces pečení. Nadměrně tvrdá voda má totiž omezující dopad na lepek a zpomaluje kynutí, protože minerály ztěžují vstřebávání vody do proteinů v mouce. Skutečnost, že voda v Galicii je zpravidla měkčí než voda na většině Pyrenejského poloostrova, umožňuje větší hydrataci těsta; ta je charakteristickým rysem chleba „pan gallego“, při jehož výrobě se spotřebuje minimálně 75 litrů vody na 100 kg mouky.

Určujícím faktorem vlastností tohoto chleba je také ohnivzdorné dno pecí. Toto dno napodobuje účinek starých kamenných pecí na dřevo, které se v Galicii v hojném počtu vyskytují dodnes, protože umožňuje rovnoměrnější rozložení tepla a dlouhou dobu pečení; díky tomu se tyto chleby vyznačují silnou a křupavou kůrkou a „rustikálním“ vzhledem, který je jasně odlišuje od ostatních chlebů, zejména z hlediska spotřebitelů. To znamená, že mnohem delší doba pečení těchto chlebů ve srovnání s průmyslově vyráběnými chleby, která je výsledkem know-how pekařů a pekařek z tohoto regionu, je také prvkem, který spojuje vlastnosti tohoto výrobku s územím, kde se vyrábí.

Odkaz na zveřejnění specifikace

http://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos//alimentacion/produtos_calidade/2018/Pliego_condiciones_IGP_PAN_GALEGO_mayo_2018__C_.pdf

---