# Den Europæiske Unions L 138/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 138 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang25. maj 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 138

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang25. maj 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2017/890 af 24. maj 2017 om gennemførelse af artikel 17, stk. 1, i forordning (EU) nr. 224/2014 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Den Centralafrikanske Republik | 1 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 af 13. marts 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager og om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår sanktioner i disse sektorer og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 | 4 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 af 13. marts 2017 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager | 57 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2017/893 af 24. maj 2017 om ændring af bilag I og IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 og af bilag X, XIV og XV til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 for så vidt angår bestemmelserne om forarbejdet animalsk protein (
  1
  ) | 92 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2017/894 af 24. maj 2017 om ændring af bilag III og VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår genotypebestemmelse af får (
  1
  ) | 117 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/895 af 24. maj 2017 om godkendelse af et præparat af 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger og æglæggende høner (indehaver af godkendelsen er Fertinagro Nutrientes S.L.) (
  1
  ) | 120 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/896 af 24. maj 2017 om godkendelse af et præparat af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) som fodertilsætningsstof i fast form til alle fjerkræarter og alle svinearter (undtagen pattegrise) (indehaver af godkendelsen er Danisco (UK) Ltd) (
  1
  ) | 123 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/897 af 24. maj 2017 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 126 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv (EU) 2017/898 af 24. maj 2017 om ændring af tillæg C til bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF om sikkerhedskrav til legetøj med henblik på vedtagelse af specifikke grænseværdier for kemikalier anvendt i legetøj for så vidt angår bisphenol A (
  1
  ) | 128 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2017/899 af 17. maj 2017 om anvendelsen af 470-790 MHz-frekvensbåndet i Unionen | 131 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2017/900 af 22. maj 2017 om nedsættelse af ad hoc-gruppen vedrørende artikel 50 i TEU under ledelse af Generalsekretariatet for Rådet | 138 |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2017/901 af 24. maj 2017 om gennemførelse af afgørelse 2013/798/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Den Centralafrikanske Republik | 140 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/902 af 23. maj 2017 om en fortegnelse over EU-kontrollører, der må udføre inspektioner i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009
  (meddelt under nummer C(2017) 3252) | 143 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/903 af 23. maj 2017 om ændring af afgørelse 2011/163/EU om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF
  (meddelt under nummer C(2017) 3324)

   (
  1
  ) | 189 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2017/890 af 24. maj 2017 om gennemførelse af artikel 17, stk. 1, i forordning (EU) nr. 224/2014 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Den Centralafrikanske Republik

1

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 af 13. marts 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager og om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår sanktioner i disse sektorer og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011

4

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 af 13. marts 2017 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager

57

*

Kommissionens forordning (EU) 2017/893 af 24. maj 2017 om ændring af bilag I og IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 og af bilag X, XIV og XV til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 for så vidt angår bestemmelserne om forarbejdet animalsk protein (
  1
  )

1

92

*

Kommissionens forordning (EU) 2017/894 af 24. maj 2017 om ændring af bilag III og VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår genotypebestemmelse af får (
  1
  )

1

117

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/895 af 24. maj 2017 om godkendelse af et præparat af 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger og æglæggende høner (indehaver af godkendelsen er Fertinagro Nutrientes S.L.) (
  1
  )

Komagataella pastoris

1

120

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/896 af 24. maj 2017 om godkendelse af et præparat af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) som fodertilsætningsstof i fast form til alle fjerkræarter og alle svinearter (undtagen pattegrise) (indehaver af godkendelsen er Danisco (UK) Ltd) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

123

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/897 af 24. maj 2017 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

126

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv (EU) 2017/898 af 24. maj 2017 om ændring af tillæg C til bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF om sikkerhedskrav til legetøj med henblik på vedtagelse af specifikke grænseværdier for kemikalier anvendt i legetøj for så vidt angår bisphenol A (
  1
  )

1

128

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2017/899 af 17. maj 2017 om anvendelsen af 470-790 MHz-frekvensbåndet i Unionen

131

*

Rådets afgørelse (EU) 2017/900 af 22. maj 2017 om nedsættelse af ad hoc-gruppen vedrørende artikel 50 i TEU under ledelse af Generalsekretariatet for Rådet

138

*

Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2017/901 af 24. maj 2017 om gennemførelse af afgørelse 2013/798/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Den Centralafrikanske Republik

140

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/902 af 23. maj 2017 om en fortegnelse over EU-kontrollører, der må udføre inspektioner i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009
  (meddelt under nummer C(2017) 3252)

(meddelt under nummer C(2017) 3252)

143

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/903 af 23. maj 2017 om ændring af afgørelse 2011/163/EU om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF
  (meddelt under nummer C(2017) 3324)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2017) 3324)

1

189

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/1

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/890

af 24. maj 2017

om gennemførelse af artikel 17, stk. 1, i forordning (EU) nr. 224/2014 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Den Centralafrikanske Republik

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 224/2014 af 10. marts 2014 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Den Centralafrikanske Republik (1), særlig artikel 17, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 10. marts 2014 forordning (EU) nr. 224/2014. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 10. marts 2014 forordning (EU) nr. 224/2014.

| (2) | De Forenede Nationers Sikkerhedsråds komité, der er nedsat i henhold til De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 2127 (2013), tilføjede én person til listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger den 17. maj 2017. |
| --- | --- |

(2)

De Forenede Nationers Sikkerhedsråds komité, der er nedsat i henhold til De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 2127 (2013), tilføjede én person til listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger den 17. maj 2017.

| (3) | Bilag I til forordning (EU) nr. 224/2014 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Bilag I til forordning (EU) nr. 224/2014 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EU) nr. 224/2014 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2017

På Rådets vegne

L. GRECH

Formand

---

(1)  
  EUT L 70 af 11.3.2014, s. 1.

1

---

BILAG

Den person, der er opført på listen i bilaget til denne forordning, tilføjes til listen i bilag I til forordning (EU) nr. 224/2014.

A.   Personer

| »12. | Abdoulaye HISSENE (alias: a) Abdoulaye Issène, b) Abdoulaye Hissein, c) Hissene Abdoulaye, d) Abdoulaye Issène Ramadane, e) Abdoulaye Issene Ramadan, f) Issene Abdoulaye). |
| --- | --- |

»12.

Fødselsdato: 1967.

Fødested: Ndele, Bamingui-Bangoran, Den Centralafrikanske Republik.

Nationalitet: Centralafrikaner.

Pas nr.: diplomatpas fra CAR nr. D00000897, udstedt den 5. april 2013 (gyldigt indtil den 4. april 2018).

Adresse: a) KM5, Bangui, Den Centralafrikanske Republik, b) Nana-Grebizi, Den Centralafrikanske Republik.

Dato for FN's opførelse på listen:
  17. maj 2017

Andre oplysninger: Hissène var tidligere minister for ungdom og sport i Den Centralafrikanske Republiks tidligere præsident Michel Djotodias regering. Inden da var han leder af Konventionen af Patrioter for Retfærdighed og Fred (Convention of Patriots for Justice and Peace), et politisk parti. Han har også etableret sig som leder af væbnede militser i Bangui, navnlig PK5-kvarteret (3. distrikt).

Oplysninger fra det beskrivende resumé af grundene til opførelse på listen fra sanktionskomitéen:

Yderligere oplysninger:

| | Abdoulaye Hissène og andre medlemmer af eks-Séléka samarbejdede med anti-balaka splittelseskandidater, der var allieret med Den Centralafrikanske Republiks (CAR's) tidligere præsident François Bozizé, bl.a. Maxime Mokom, med henblik på at anspore til voldelige protester og sammenstød i september 2015 som led i et mislykket kupforsøg med det formål at vælte regeringen, mens den daværende fungerende præsident Catherine Samba-Panza deltog i FN's Generalforsamling i 2015. Mokom, Hissène og andre blev af den centralafrikanske regering tiltalt for forskellige strafbare handlinger, herunder drab, brandstiftelse, tortur og plyndring i forbindelse med det mislykkede kup. |
| --- | --- |

Abdoulaye Hissène og andre medlemmer af eks-Séléka samarbejdede med anti-balaka splittelseskandidater, der var allieret med Den Centralafrikanske Republiks (CAR's) tidligere præsident François Bozizé, bl.a. Maxime Mokom, med henblik på at anspore til voldelige protester og sammenstød i september 2015 som led i et mislykket kupforsøg med det formål at vælte regeringen, mens den daværende fungerende præsident Catherine Samba-Panza deltog i FN's Generalforsamling i 2015. Mokom, Hissène og andre blev af den centralafrikanske regering tiltalt for forskellige strafbare handlinger, herunder drab, brandstiftelse, tortur og plyndring i forbindelse med det mislykkede kup.

| | Siden 2015 var Hissène blevet en af de vigtigste ledere af væbnede militser i PK5-kvarteret i Bangui, der bestod af mere end 100 mænd. I denne egenskab forhindrede han bevægelsesfrihed og statsmagtens tilbagevenden i området, bl.a. gennem ulovlig beskatning af transport og kommercielle aktiviteter. I andet halvår af 2015 fungerede Hissène som repræsentant for eks-Sélékas »Nairobister« i Bangui og søgte tilnærmelse til antibalakakrigere under Mokom. Bevæbnede mænd under Haroun Gayes og Hissènes kontrol deltog i de voldelige begivenheder, der fandt sted mellem den 26. september og den 3. oktober 2015 i Bangui. |
| --- | --- |

Siden 2015 var Hissène blevet en af de vigtigste ledere af væbnede militser i PK5-kvarteret i Bangui, der bestod af mere end 100 mænd. I denne egenskab forhindrede han bevægelsesfrihed og statsmagtens tilbagevenden i området, bl.a. gennem ulovlig beskatning af transport og kommercielle aktiviteter. I andet halvår af 2015 fungerede Hissène som repræsentant for eks-Sélékas »Nairobister« i Bangui og søgte tilnærmelse til antibalakakrigere under Mokom. Bevæbnede mænd under Haroun Gayes og Hissènes kontrol deltog i de voldelige begivenheder, der fandt sted mellem den 26. september og den 3. oktober 2015 i Bangui.

| | Medlemmer af Hissènes gruppe er mistænkt for at have deltaget i et angreb den 13. december 2015 — dagen for folkeafstemningen om forfatningen — på Mohamed Moussa Dhaffanes køretøj, en af lederne af eks-Séléka. Hissène anklages for at anstifte til vold i Banguis KM5-distrikt, hvor fem blev dræbt og 20 såret, og hvor beboerne blev forhindret i at stemme ved folkeafstemningen om forfatningen. Hissène bragte valget i fare ved at forårsage en cyklus af gengældelsesangreb mellem forskellige grupper. |
| --- | --- |

Medlemmer af Hissènes gruppe er mistænkt for at have deltaget i et angreb den 13. december 2015 — dagen for folkeafstemningen om forfatningen — på Mohamed Moussa Dhaffanes køretøj, en af lederne af eks-Séléka. Hissène anklages for at anstifte til vold i Banguis KM5-distrikt, hvor fem blev dræbt og 20 såret, og hvor beboerne blev forhindret i at stemme ved folkeafstemningen om forfatningen. Hissène bragte valget i fare ved at forårsage en cyklus af gengældelsesangreb mellem forskellige grupper.

| | Den 15. marts 2016 blev Hissène tilbageholdt af politiet i Bangui M'Poko-lufthavnen og overført til det nationale gendarmeris eftersøgnings- og efterforskningsafdeling. Hans milits befriede ham efterfølgende med magtanvendelse og stjal et våben, der tidligere var blevet overdraget af MINUSCA som led i en anmodning om fritagelse, som komitéen havde godkendt. |
| --- | --- |

Den 15. marts 2016 blev Hissène tilbageholdt af politiet i Bangui M'Poko-lufthavnen og overført til det nationale gendarmeris eftersøgnings- og efterforskningsafdeling. Hans milits befriede ham efterfølgende med magtanvendelse og stjal et våben, der tidligere var blevet overdraget af MINUSCA som led i en anmodning om fritagelse, som komitéen havde godkendt.

| | Den 19. juni 2016, efter at de interne sikkerhedsstyrker havde anholdt muslimske handlende i PK 12, bortførte Gayes og Hissènes militser fem nationale politibetjente i Bangui. Den 20. juni forsøgte MINUSCA at befri politibetjentene. Bevæbnede mænd under Hissènes og Gayes kontrol udvekslede ild med den fredsbevarende styrke, der forsøgte at befri gidslerne. Som følge heraf blev mindst seks personer dræbt, og et medlem af den fredsbevarende styrke blev såret. |
| --- | --- |

Den 19. juni 2016, efter at de interne sikkerhedsstyrker havde anholdt muslimske handlende i PK 12, bortførte Gayes og Hissènes militser fem nationale politibetjente i Bangui. Den 20. juni forsøgte MINUSCA at befri politibetjentene. Bevæbnede mænd under Hissènes og Gayes kontrol udvekslede ild med den fredsbevarende styrke, der forsøgte at befri gidslerne. Som følge heraf blev mindst seks personer dræbt, og et medlem af den fredsbevarende styrke blev såret.

| | Den 12. august 2016 overtog Hissène ledelsen af en konvoj på 6 køretøjer med svært bevæbnede personer. Konvojen, der flygtede fra Bangui, blev standset af MINUSCA syd for Sibut. På vej mod nord udvekslede konvojen ild med interne sikkerhedsstyrker ved flere checkpoints. Konvojen blev til sidst standset af MINUSCA 40 km syd for Sibut. Efter flere skudkampe pågreb MINUSCA 11 af mændene, men Hissène og flere andre slap væk. Nogle af de arresterede personer tilkendegav over for MINUSCA, at Hissène var leder af konvojen, hvis mål det var at nå Bria og deltage i forsamlingen af eks-Sélékagrupper, der var organiseret af Nourredine Adam. |
| --- | --- |

Den 12. august 2016 overtog Hissène ledelsen af en konvoj på 6 køretøjer med svært bevæbnede personer. Konvojen, der flygtede fra Bangui, blev standset af MINUSCA syd for Sibut. På vej mod nord udvekslede konvojen ild med interne sikkerhedsstyrker ved flere checkpoints. Konvojen blev til sidst standset af MINUSCA 40 km syd for Sibut. Efter flere skudkampe pågreb MINUSCA 11 af mændene, men Hissène og flere andre slap væk. Nogle af de arresterede personer tilkendegav over for MINUSCA, at Hissène var leder af konvojen, hvis mål det var at nå Bria og deltage i forsamlingen af eks-Sélékagrupper, der var organiseret af Nourredine Adam.

| | I august og september 2016 rejste ekspertpanelet to gange til Sibut med henblik på at inspicere de ejendele, der tilhørte Hissènes, Gayes og Hamit Tidjanis konvoj, som blev beslaglagt af MINUSCA den 13. august. Panelet inspicerede også den ammunition, der blev beslaglagt i Hissènes hus den 16. august. Der blev taget dødbringende og ikkedødbringende militært udstyr i de seks køretøjer og fra de seks pågrebne personer. Den 16. august 2016 stormede det centrale gendarmeri Hissènes hjem i Bangui. Der blev fundet over 700 våben. |
| --- | --- |

I august og september 2016 rejste ekspertpanelet to gange til Sibut med henblik på at inspicere de ejendele, der tilhørte Hissènes, Gayes og Hamit Tidjanis konvoj, som blev beslaglagt af MINUSCA den 13. august. Panelet inspicerede også den ammunition, der blev beslaglagt i Hissènes hus den 16. august. Der blev taget dødbringende og ikkedødbringende militært udstyr i de seks køretøjer og fra de seks pågrebne personer. Den 16. august 2016 stormede det centrale gendarmeri Hissènes hjem i Bangui. Der blev fundet over 700 våben.

| | Den 4. september 2016 åbnede en gruppe af eks-Sélékaelementer, der kom fra Kaga-Bandoro på seks motorcykler for at samle Hissène og personer med tilknytning til ham op, ild mod MINUSCA nær Dékoa. I forbindelse med denne hændelse blev en eks-Sélékakriger dræbt, og to medlemmer af den fredsbevarende styrke og en civil blev såret.« |
| --- | --- |

Den 4. september 2016 åbnede en gruppe af eks-Sélékaelementer, der kom fra Kaga-Bandoro på seks motorcykler for at samle Hissène og personer med tilknytning til ham op, ild mod MINUSCA nær Dékoa. I forbindelse med denne hændelse blev en eks-Sélékakriger dræbt, og to medlemmer af den fredsbevarende styrke og en civil blev såret.«

---

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/4

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2017/891

af 13. marts 2017

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager og om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår sanktioner i disse sektorer og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

Under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 37, litra a), nr. i), ii), iii) og vi), litra b), litra c), litra d), nr. i), iii) til vi), viii), x), xi) og xii), og litra e), nr. i), artikel 173, stk. 1, litra b), c), d) og f) til j), artikel 181, stk. 2, artikel 223, stk. 2, litra a), og artikel 231, stk. 1,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (2), særlig artikel 62, stk. 1, og artikel 64, stk. 6, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EU) nr. 1308/2013 har erstattet Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (3) og fastsætter nye bestemmelser vedrørende sektorerne for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager. Ved nævnte forordning bemyndiges Kommissionen desuden til at vedtage delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter i så henseende. Disse retsakter bør erstatte de tilsvarende bestemmelser i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EU) nr. 1308/2013 har erstattet Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (3) og fastsætter nye bestemmelser vedrørende sektorerne for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager. Ved nævnte forordning bemyndiges Kommissionen desuden til at vedtage delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter i så henseende. Disse retsakter bør erstatte de tilsvarende bestemmelser i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (4).

| (2) | For at styrke forhandlingspositionen for producenter af frugt og grøntsager og fremme en mere retfærdig fordeling af værditilvæksten i hele forsyningskæden, bør anerkendelsen af producentorganisationer og deres sammenslutninger fremmes. Dette skal opnås, samtidig med at de nationale retlige og administrative strukturer respekteres. |
| --- | --- |

(2)

For at styrke forhandlingspositionen for producenter af frugt og grøntsager og fremme en mere retfærdig fordeling af værditilvæksten i hele forsyningskæden, bør anerkendelsen af producentorganisationer og deres sammenslutninger fremmes. Dette skal opnås, samtidig med at de nationale retlige og administrative strukturer respekteres.

| (3) | Der bør fastsættes bestemmelser om anerkendelse af producentorganisationer for de produkter, som disse ansøger om. Ansøges der udelukkende om anerkendelse for produkter til forarbejdning, bør det sikres, at de rent faktisk leveres til forarbejdning. Producentorganisationerne bør råde over de strukturer, der er nødvendige for at de kan varetage deres opgaver. For at gennemføre et driftsprogram bør det desuden kræves af producentorganisationerne, at de opnår en mindsteværdi for den afsatte produktion, der skal fastlægges af den berørte medlemsstat, med henblik på at sikre effektiviteten af den støtte, der er modtaget og derved bidrage til at styrke forhandlingspositionen for frugt- og grøntsagsproducenterne. |
| --- | --- |

(3)

Der bør fastsættes bestemmelser om anerkendelse af producentorganisationer for de produkter, som disse ansøger om. Ansøges der udelukkende om anerkendelse for produkter til forarbejdning, bør det sikres, at de rent faktisk leveres til forarbejdning. Producentorganisationerne bør råde over de strukturer, der er nødvendige for at de kan varetage deres opgaver. For at gennemføre et driftsprogram bør det desuden kræves af producentorganisationerne, at de opnår en mindsteværdi for den afsatte produktion, der skal fastlægges af den berørte medlemsstat, med henblik på at sikre effektiviteten af den støtte, der er modtaget og derved bidrage til at styrke forhandlingspositionen for frugt- og grøntsagsproducenterne.

| (4) | For at nå frugt- og grøntsagsordningens mål og sikre, at producentorganisationerne udfører deres arbejde på en bæredygtig og effektiv måde, skal der sikres stabilitet i producentorganisationerne. Der bør derfor fastsættes en minimumsperiode for medlemskab af en producentorganisation. Medlemsstaterne bør have mulighed for at fastsætte udmeldelsesfrister og tidspunkter for, hvornår et medlems udmeldelse kan få virkning. |
| --- | --- |

(4)

For at nå frugt- og grøntsagsordningens mål og sikre, at producentorganisationerne udfører deres arbejde på en bæredygtig og effektiv måde, skal der sikres stabilitet i producentorganisationerne. Der bør derfor fastsættes en minimumsperiode for medlemskab af en producentorganisation. Medlemsstaterne bør have mulighed for at fastsætte udmeldelsesfrister og tidspunkter for, hvornår et medlems udmeldelse kan få virkning.

| (5) | Hvis en producentorganisation er anerkendt for et produkt, hvortil der kræves tekniske faciliteter, bør den have mulighed for at tilvejebringe disse faciliteter via sine medlemmer, via datterselskaber, via en sammenslutning af producentorganisationer, som den er medlem af, eller ved udlicitering. |
| --- | --- |

(5)

Hvis en producentorganisation er anerkendt for et produkt, hvortil der kræves tekniske faciliteter, bør den have mulighed for at tilvejebringe disse faciliteter via sine medlemmer, via datterselskaber, via en sammenslutning af producentorganisationer, som den er medlem af, eller ved udlicitering.

| (6) | En producentorganisations hovedaktiviteter og væsentligste aktiviteter bør være knyttet til koncentrationen af udbud og afsætning af producenternes produkter, således at frugt- og grøntsagsproducenternes forhandlingsposition styrkes, og der opnås en mere retfærdig fordeling af de dermed forbundne fordele i hele forsyningskæden. En producentorganisation bør dog have mulighed for at udøve andre aktiviteter, uanset om de er af handelsmæssig eller anden art. Producentorganisationerne bør tilskyndes til at samarbejde og bør i den sammenhæng have tilladelse til at afsætte frugt og grøntsager, der udelukkende er købt hos en anden anerkendt producentorganisation, forudsat at produktionsværdien ikke medtages ved beregningen af værdien af den afsatte produktion i forbindelse med både hovedaktiviteten og andre aktiviteter. |
| --- | --- |

(6)

En producentorganisations hovedaktiviteter og væsentligste aktiviteter bør være knyttet til koncentrationen af udbud og afsætning af producenternes produkter, således at frugt- og grøntsagsproducenternes forhandlingsposition styrkes, og der opnås en mere retfærdig fordeling af de dermed forbundne fordele i hele forsyningskæden. En producentorganisation bør dog have mulighed for at udøve andre aktiviteter, uanset om de er af handelsmæssig eller anden art. Producentorganisationerne bør tilskyndes til at samarbejde og bør i den sammenhæng have tilladelse til at afsætte frugt og grøntsager, der udelukkende er købt hos en anden anerkendt producentorganisation, forudsat at produktionsværdien ikke medtages ved beregningen af værdien af den afsatte produktion i forbindelse med både hovedaktiviteten og andre aktiviteter.

| (7) | Selv om en producentorganisations hovedaktivitet er at koncentrere udbud og afsætning af de af medlemmernes produkter, som den er anerkendt for, bør de tilsluttede producenter i visse tilfælde have lov til at sælge en vis procentdel af deres produktion uden om producentorganisationen, såfremt producentorganisationen tillader dette, og såfremt det er i overensstemmelse med medlemsstatens og producentorganisationens regler og betingelser. Den samlede procentdel af salget uden om producentorganisationen bør ikke overstige en maksimal tærskel. |
| --- | --- |

(7)

Selv om en producentorganisations hovedaktivitet er at koncentrere udbud og afsætning af de af medlemmernes produkter, som den er anerkendt for, bør de tilsluttede producenter i visse tilfælde have lov til at sælge en vis procentdel af deres produktion uden om producentorganisationen, såfremt producentorganisationen tillader dette, og såfremt det er i overensstemmelse med medlemsstatens og producentorganisationens regler og betingelser. Den samlede procentdel af salget uden om producentorganisationen bør ikke overstige en maksimal tærskel.

| (8) | Bestemmelserne om udlicitering, hvor aktiviteter udliciteres til enheder, der er tæt knyttet til producentorganisationerne, bør præciseres yderligere. |
| --- | --- |

(8)

Bestemmelserne om udlicitering, hvor aktiviteter udliciteres til enheder, der er tæt knyttet til producentorganisationerne, bør præciseres yderligere.

| (9) | For at lette koncentrationen af udbuddet bør der tilskyndes til, at bestående producentorganisationer sammenlægges til nye producentorganisationer, ved at der fastlægges regler for sammenlægning af de sammenlagte producentorganisationers driftsprogrammer. |
| --- | --- |

(9)

For at lette koncentrationen af udbuddet bør der tilskyndes til, at bestående producentorganisationer sammenlægges til nye producentorganisationer, ved at der fastlægges regler for sammenlægning af de sammenlagte producentorganisationers driftsprogrammer.

| (10) | Samtidig med, at princippet om, at en producentorganisation skal oprettes på producenternes eget initiativ og kontrolleres af disse, overholdes, bør det overlades til medlemsstaterne at fastsætte betingelserne for, at andre fysiske eller juridiske personer kan accepteres som medlemmer af en producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer. |
| --- | --- |

(10)

Samtidig med, at princippet om, at en producentorganisation skal oprettes på producenternes eget initiativ og kontrolleres af disse, overholdes, bør det overlades til medlemsstaterne at fastsætte betingelserne for, at andre fysiske eller juridiske personer kan accepteres som medlemmer af en producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer.

| (11) | For at sikre, at producentorganisationerne rent faktisk repræsenterer et mindsteantal producenter, bør medlemsstaterne træffe foranstaltninger for at sikre, at et mindretal af medlemmer, der eventuelt tegner sig for størstedelen af den pågældende producentorganisations produktion eller kapitalandele, ikke i ubehørig grad dominerer producentorganisationens forvaltning og drift. Der er allerede sikret demokratisk ansvarlighed, hvis enheder har en juridisk form, hvori dette kræves i henhold til national lovgivning, før de anerkendes som en producentorganisation. I andre tilfælde bør medlemsstaterne fastlægge en maksimal procentdel af stemmerettigheder eller kapitalandele og gennemføre relevante kontrolforanstaltninger. |
| --- | --- |

(11)

For at sikre, at producentorganisationerne rent faktisk repræsenterer et mindsteantal producenter, bør medlemsstaterne træffe foranstaltninger for at sikre, at et mindretal af medlemmer, der eventuelt tegner sig for størstedelen af den pågældende producentorganisations produktion eller kapitalandele, ikke i ubehørig grad dominerer producentorganisationens forvaltning og drift. Der er allerede sikret demokratisk ansvarlighed, hvis enheder har en juridisk form, hvori dette kræves i henhold til national lovgivning, før de anerkendes som en producentorganisation. I andre tilfælde bør medlemsstaterne fastlægge en maksimal procentdel af stemmerettigheder eller kapitalandele og gennemføre relevante kontrolforanstaltninger.

| (12) | Der bør fastlægges regler for anerkendelse af og funktionsmåde for sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer. For at opnå sammenhæng bør de i videst muligt omfang afspejle de regler, der er fastsat for producentorganisationer. |
| --- | --- |

(12)

Der bør fastlægges regler for anerkendelse af og funktionsmåde for sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer. For at opnå sammenhæng bør de i videst muligt omfang afspejle de regler, der er fastsat for producentorganisationer.

| (13) | For at lette anvendelsen af støtteordningen på driftsprogrammer bør værdien af producentorganisationernes afsatte produktion fastlægges klart, og der bør herunder fastlægges regler om, hvilke produkter der kan tages i betragtning, og i hvilket handelsled produktionens værdi skal beregnes. Af kontrol- og forenklingshensyn er det hensigtsmæssigt at anvende en fast sats til beregning af værdien af frugt og grøntsager, der er bestemt til forarbejdning. Den faste sats bør fastsættes på grundlag af værdien af basisproduktet, nemlig frugt og grøntsager bestemt til forarbejdning, som kun kan suppleres med værdien af aktiviteter, som ikke udgør egentlige forarbejdningsaktiviteter. Da de mængder frugt og grøntsager, der medgår til fremstilling af forarbejdede frugter og grøntsager, afviger væsentligt fra produktgruppe til produktgruppe, bør disse forskelle afspejles i de faste satser, der anvendes. For frugt og grøntsager, der skal forarbejdes til aromatiske krydderurter og paprikapulver, bør der også indføres en fast sats til beregning af værdien af frugt og grøntsager til forarbejdning, som kun repræsenterer basisproduktets værdi. Metoden til beregning af værdien af den afsatte produktion bør tjene til at afbøde de årlige udsving eller utilstrækkelige data og undgå dobbelttælling, navnlig i tilfælde af tværnationale producentorganisationer og sammenslutninger heraf. For at forhindre, at ordningen misbruges, bør producentorganisationerne generelt set ikke kunne ændre metoden til fastsættelse af referenceperioden, mens programmet løber. |
| --- | --- |

(13)

For at lette anvendelsen af støtteordningen på driftsprogrammer bør værdien af producentorganisationernes afsatte produktion fastlægges klart, og der bør herunder fastlægges regler om, hvilke produkter der kan tages i betragtning, og i hvilket handelsled produktionens værdi skal beregnes. Af kontrol- og forenklingshensyn er det hensigtsmæssigt at anvende en fast sats til beregning af værdien af frugt og grøntsager, der er bestemt til forarbejdning. Den faste sats bør fastsættes på grundlag af værdien af basisproduktet, nemlig frugt og grøntsager bestemt til forarbejdning, som kun kan suppleres med værdien af aktiviteter, som ikke udgør egentlige forarbejdningsaktiviteter. Da de mængder frugt og grøntsager, der medgår til fremstilling af forarbejdede frugter og grøntsager, afviger væsentligt fra produktgruppe til produktgruppe, bør disse forskelle afspejles i de faste satser, der anvendes. For frugt og grøntsager, der skal forarbejdes til aromatiske krydderurter og paprikapulver, bør der også indføres en fast sats til beregning af værdien af frugt og grøntsager til forarbejdning, som kun repræsenterer basisproduktets værdi. Metoden til beregning af værdien af den afsatte produktion bør tjene til at afbøde de årlige udsving eller utilstrækkelige data og undgå dobbelttælling, navnlig i tilfælde af tværnationale producentorganisationer og sammenslutninger heraf. For at forhindre, at ordningen misbruges, bør producentorganisationerne generelt set ikke kunne ændre metoden til fastsættelse af referenceperioden, mens programmet løber.

| (14) | Producentorganisationer kan have kapitalandele i datterselskaber, der bidrager til, at deres medlemmers produktion opnår større værditilvækst. Der bør fastlægges regler for beregning af værdien af en sådan afsat produktion. Disse datterselskaber bør have samme hovedaktiviteter som producentorganisationen. |
| --- | --- |

(14)

Producentorganisationer kan have kapitalandele i datterselskaber, der bidrager til, at deres medlemmers produktion opnår større værditilvækst. Der bør fastlægges regler for beregning af værdien af en sådan afsat produktion. Disse datterselskaber bør have samme hovedaktiviteter som producentorganisationen.

| (15) | For at sikre, at støtten anvendes korrekt, bør der fastlægges bestemmelser for forvaltningen af og bogføringen for driftsfonde og medlemmernes finansielle bidrag, der er så fleksible som muligt, på betingelse af, at alle producenter kan udnytte driftsfonden og deltage demokratisk i beslutningerne om, hvordan den skal anvendes. |
| --- | --- |

(15)

For at sikre, at støtten anvendes korrekt, bør der fastlægges bestemmelser for forvaltningen af og bogføringen for driftsfonde og medlemmernes finansielle bidrag, der er så fleksible som muligt, på betingelse af, at alle producenter kan udnytte driftsfonden og deltage demokratisk i beslutningerne om, hvordan den skal anvendes.

| (16) | Der bør fastlægges bestemmelser for omfanget og opbygningen af den nationale strategi for bæredygtige driftsprogrammer og for de nationale regler for miljøforanstaltninger. Målet bør være at optimere tildelingen af finansielle ressourcer og forbedre strategiens kvalitet. Der bør endvidere fastsættes bestemmelser med henblik på at undgå dobbeltfinansiering af de samme aktiviteter fra andre støtteordninger som f.eks. programmer for udvikling af landdistrikter eller fremstødsprogrammer. |
| --- | --- |

(16)

Der bør fastlægges bestemmelser for omfanget og opbygningen af den nationale strategi for bæredygtige driftsprogrammer og for de nationale regler for miljøforanstaltninger. Målet bør være at optimere tildelingen af finansielle ressourcer og forbedre strategiens kvalitet. Der bør endvidere fastsættes bestemmelser med henblik på at undgå dobbeltfinansiering af de samme aktiviteter fra andre støtteordninger som f.eks. programmer for udvikling af landdistrikter eller fremstødsprogrammer.

| (17) | Af finansielle grunde og af hensyn til retssikkerheden bør der udarbejdes lister over foranstaltninger og udgifter, der ikke kan omfattes, og en ikke-udtømmende liste over foranstaltninger, der kan omfattes af driftsprogrammer. Der bør fastlægges bestemmelser vedrørende støtteberettigede udgifter, anvendelsen af faste satser og satser for enhedsomkostninger samt investeringer. I artikel 33 i forordning (EU) nr. 1308/2013 fastlægges der en række mål for driftsprogrammer, herunder mål vedrørende produkter, der produceres i både frisk og forarbejdet form. For at sikre, at disse mål nås, er det hensigtsmæssigt at fastlægge betingelserne for, at aktioner i forbindelse med forarbejdning af frugter og grøntsager til forarbejdede frugter og grøntsager kan være støtteberettigede. Med hensyn til investeringer, der gennemføres på de enkelte bedrifter, bør der fastlægges bestemmelser vedrørende inddrivelse af restværdien i de tilfælde, hvor et medlem udtræder af producentorganisationen. |
| --- | --- |

(17)

Af finansielle grunde og af hensyn til retssikkerheden bør der udarbejdes lister over foranstaltninger og udgifter, der ikke kan omfattes, og en ikke-udtømmende liste over foranstaltninger, der kan omfattes af driftsprogrammer. Der bør fastlægges bestemmelser vedrørende støtteberettigede udgifter, anvendelsen af faste satser og satser for enhedsomkostninger samt investeringer. I artikel 33 i forordning (EU) nr. 1308/2013 fastlægges der en række mål for driftsprogrammer, herunder mål vedrørende produkter, der produceres i både frisk og forarbejdet form. For at sikre, at disse mål nås, er det hensigtsmæssigt at fastlægge betingelserne for, at aktioner i forbindelse med forarbejdning af frugter og grøntsager til forarbejdede frugter og grøntsager kan være støtteberettigede. Med hensyn til investeringer, der gennemføres på de enkelte bedrifter, bør der fastlægges bestemmelser vedrørende inddrivelse af restværdien i de tilfælde, hvor et medlem udtræder af producentorganisationen.

| (18) | Selv om sammenslutninger af producentorganisationers driftsprogrammer er underlagt de samme regler som producentorganisationers driftsprogrammer, bør der gælde visse krav for tilsluttede producentorganisationer. |
| --- | --- |

(18)

Selv om sammenslutninger af producentorganisationers driftsprogrammer er underlagt de samme regler som producentorganisationers driftsprogrammer, bør der gælde visse krav for tilsluttede producentorganisationer.

| (19) | Der bør fastlægges procedurer for forelæggelse og godkendelse af driftsprogrammer, herunder frister, for at myndighederne kan foretage en passende evaluering af oplysningerne og de foranstaltninger og aktioner, der skal indgå i eller udelukkes fra programmerne. Da programmerne forvaltes på årsbasis, bør det fastsættes, at programmer, der ikke er godkendt inden en given dato, udsættes et år. |
| --- | --- |

(19)

Der bør fastlægges procedurer for forelæggelse og godkendelse af driftsprogrammer, herunder frister, for at myndighederne kan foretage en passende evaluering af oplysningerne og de foranstaltninger og aktioner, der skal indgå i eller udelukkes fra programmerne. Da programmerne forvaltes på årsbasis, bør det fastsættes, at programmer, der ikke er godkendt inden en given dato, udsættes et år.

| (20) | Der bør fastsættes en procedure for ændring af driftsprogrammer for efterfølgende år, så de kan tilpasses for at tage hensyn til eventuelle nye betingelser, som ikke kunne forudses, da de oprindeligt blev forelagt. Det bør også være muligt at ændre driftsfondens foranstaltninger og beløb i løbet af det år, et program gennemføres. For at sikre, at de overordnede formål fastholdes i de godkendte programmer, bør alle sådanne ændringer være underlagt visse begrænsninger og betingelser, der fastlægges af medlemsstaterne, og det bør være obligatorisk at give myndighederne meddelelse om ændringer. |
| --- | --- |

(20)

Der bør fastsættes en procedure for ændring af driftsprogrammer for efterfølgende år, så de kan tilpasses for at tage hensyn til eventuelle nye betingelser, som ikke kunne forudses, da de oprindeligt blev forelagt. Det bør også være muligt at ændre driftsfondens foranstaltninger og beløb i løbet af det år, et program gennemføres. For at sikre, at de overordnede formål fastholdes i de godkendte programmer, bør alle sådanne ændringer være underlagt visse begrænsninger og betingelser, der fastlægges af medlemsstaterne, og det bør være obligatorisk at give myndighederne meddelelse om ændringer.

| (21) | For at undgå likviditetsproblemer bør producentorganisationerne kunne anvende en ordning med udbetaling af forskud, som der skal stilles sikkerhed for. Hvis et driftsprogram ophører, eller en anerkendelsen tilbagetrækkes, uanset om det er frivilligt eller obligatorisk, eller en producentorganisation opløses, skal det sikres, at de formål, der er betalt støtte til, er blevet nået, da den udbetalte støtte ellers bør tilbagebetales til Den Europæiske Garantifond for Landbruget. |
| --- | --- |

(21)

For at undgå likviditetsproblemer bør producentorganisationerne kunne anvende en ordning med udbetaling af forskud, som der skal stilles sikkerhed for. Hvis et driftsprogram ophører, eller en anerkendelsen tilbagetrækkes, uanset om det er frivilligt eller obligatorisk, eller en producentorganisation opløses, skal det sikres, at de formål, der er betalt støtte til, er blevet nået, da den udbetalte støtte ellers bør tilbagebetales til Den Europæiske Garantifond for Landbruget.

| (22) | Produktionen af frugt og grøntsager er uforudsigelig, og produkterne er fordærvelige. Selv ikke alt for store overskud på markedet kan medføre væsentlige forstyrrelser. Derfor bør der fastlægges regler for omfanget og anvendelsen af krisestyrings- og kriseforebyggelsesforanstaltninger i forbindelse med de produkter, der er anført i artikel 1, stk. 2, litra i), i forordning (EU) nr. 1308/2013. Disse regler bør så vidt muligt sikre fleksibilitet og hurtig indgriben i krisesituationer og bør derfor give medlemsstaterne og producentorganisationerne mulighed for selv at træffe de relevante beslutninger. Disse regler bør dog sikre, at den finansielle støtte fra EU ikke misbruges, og bør derfor fastsætte de nødvendige begrænsninger for anvendelsen af visse foranstaltninger, herunder på det finansielle område. De skal også sikre, at plantesundheds- og miljøkravene overholdes. |
| --- | --- |

(22)

Produktionen af frugt og grøntsager er uforudsigelig, og produkterne er fordærvelige. Selv ikke alt for store overskud på markedet kan medføre væsentlige forstyrrelser. Derfor bør der fastlægges regler for omfanget og anvendelsen af krisestyrings- og kriseforebyggelsesforanstaltninger i forbindelse med de produkter, der er anført i artikel 1, stk. 2, litra i), i forordning (EU) nr. 1308/2013. Disse regler bør så vidt muligt sikre fleksibilitet og hurtig indgriben i krisesituationer og bør derfor give medlemsstaterne og producentorganisationerne mulighed for selv at træffe de relevante beslutninger. Disse regler bør dog sikre, at den finansielle støtte fra EU ikke misbruges, og bør derfor fastsætte de nødvendige begrænsninger for anvendelsen af visse foranstaltninger, herunder på det finansielle område. De skal også sikre, at plantesundheds- og miljøkravene overholdes.

| (23) | Der bør fastsættes regler for tilbagekøb fra markedet, hvor der tages hensyn til den pågældende foranstaltnings potentielle betydning. Der bør navnlig fastlægges regler om en ordning for øget støtte til tilbagekøbte frugter og grøntsager, som velgørende organisationer og andre foretagender og institutioner uddeler gratis som humanitær hjælp. For at lette den gratis uddeling bør velgørende organisationer og institutioner have mulighed for at anmode om et symbolsk bidrag fra de endelige modtagere af tilbagekøbte produkter. Der bør desuden fastlægges lofter over støtte til tilbagekøb for at sikre, at tilbagekøb ikke bliver en permanent alternativ afsætningsmulighed for produkterne, frem for at de bringes i omsætning på markedet. I den sammenhæng er det hensigtsmæssigt fortsat at anvende fælles støtteniveauer for hovedprodukterne. For andre produkter, hvor erfaringen endnu ikke har vist, at der er risiko for overdrevne tilbagekøb, er det hensigtsmæssigt at fastsætte maksimale støtteniveauer som en procentdel af gennemsnittet af noteringerne i hver medlemsstat. Af samme årsager bør der dog under alle omstændigheder fastsættes en kvantitativ grænse for tilbagekøb pr. produkt pr. producentorganisation. |
| --- | --- |

(23)

Der bør fastsættes regler for tilbagekøb fra markedet, hvor der tages hensyn til den pågældende foranstaltnings potentielle betydning. Der bør navnlig fastlægges regler om en ordning for øget støtte til tilbagekøbte frugter og grøntsager, som velgørende organisationer og andre foretagender og institutioner uddeler gratis som humanitær hjælp. For at lette den gratis uddeling bør velgørende organisationer og institutioner have mulighed for at anmode om et symbolsk bidrag fra de endelige modtagere af tilbagekøbte produkter. Der bør desuden fastlægges lofter over støtte til tilbagekøb for at sikre, at tilbagekøb ikke bliver en permanent alternativ afsætningsmulighed for produkterne, frem for at de bringes i omsætning på markedet. I den sammenhæng er det hensigtsmæssigt fortsat at anvende fælles støtteniveauer for hovedprodukterne. For andre produkter, hvor erfaringen endnu ikke har vist, at der er risiko for overdrevne tilbagekøb, er det hensigtsmæssigt at fastsætte maksimale støtteniveauer som en procentdel af gennemsnittet af noteringerne i hver medlemsstat. Af samme årsager bør der dog under alle omstændigheder fastsættes en kvantitativ grænse for tilbagekøb pr. produkt pr. producentorganisation.

| (24) | I lyset af de erfaringer, der er gjort, bør bestemmelserne om grøn høst og undladt høst udbygges yderligere. Bestemmelserne om støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde og genplantning af frugtplantager efter en obligatorisk rydning bør forenkles. |
| --- | --- |

(24)

I lyset af de erfaringer, der er gjort, bør bestemmelserne om grøn høst og undladt høst udbygges yderligere. Bestemmelserne om støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde og genplantning af frugtplantager efter en obligatorisk rydning bør forenkles.

| (25) | Der bør fastsættes regler for den nationale finansielle støtte, som medlemsstaterne kan yde i områder af EU, hvor producenternes organisationsgrad er særlig lav, herunder regler om, hvordan organisationsgraden beregnes og en lav organisationsgrad bekræftes. Disse regler bør afspejle de nugældende regler. |
| --- | --- |

(25)

Der bør fastsættes regler for den nationale finansielle støtte, som medlemsstaterne kan yde i områder af EU, hvor producenternes organisationsgrad er særlig lav, herunder regler om, hvordan organisationsgraden beregnes og en lav organisationsgrad bekræftes. Disse regler bør afspejle de nugældende regler.

| (26) | Støtte til producentsammenslutninger indgår nu som en del af politikken for udvikling af landdistrikter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (5), men reglerne om meddelelser om producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, som er nødvendige for at gennemføre bestemmelserne i støtteordningen, bør opretholdes i nærværende forordning. |
| --- | --- |

(26)

Støtte til producentsammenslutninger indgår nu som en del af politikken for udvikling af landdistrikter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (5), men reglerne om meddelelser om producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, som er nødvendige for at gennemføre bestemmelserne i støtteordningen, bør opretholdes i nærværende forordning.

| (27) | Der bør fastlægges bestemmelser om de meddelelser, der er nødvendige for at gennemføre denne forordning, deres art, hvilket format de skal have, og hvordan de skal sendes. Disse bestemmelser bør omfatte meddelelser fra producenter og producentorganisationer til medlemsstaterne og fra medlemsstaterne til Kommissionen. Ud fra erfaringerne vedrørende de registrerede data er der mulighed for visse forenklinger vedrørende antallet og hyppigheden af de data, der kræves. |
| --- | --- |

(27)

Der bør fastlægges bestemmelser om de meddelelser, der er nødvendige for at gennemføre denne forordning, deres art, hvilket format de skal have, og hvordan de skal sendes. Disse bestemmelser bør omfatte meddelelser fra producenter og producentorganisationer til medlemsstaterne og fra medlemsstaterne til Kommissionen. Ud fra erfaringerne vedrørende de registrerede data er der mulighed for visse forenklinger vedrørende antallet og hyppigheden af de data, der kræves.

| (28) | Det bør fastsættes, at såvel producentorganisationer som medlemsstater skal foretage passende overvågning og evaluering af igangværende programmer og ordninger for at vurdere, hvor effektive de er. Det er muligt at reducere antallet af de nuværende krav og deres detaljeringsgrad, uden at det berører kvaliteten af vurderingen. |
| --- | --- |

(28)

Det bør fastsættes, at såvel producentorganisationer som medlemsstater skal foretage passende overvågning og evaluering af igangværende programmer og ordninger for at vurdere, hvor effektive de er. Det er muligt at reducere antallet af de nuværende krav og deres detaljeringsgrad, uden at det berører kvaliteten af vurderingen.

| (29) | Der bør fastlægges bestemmelser om passende administrative sanktioner, der skal anvendes, hvis der konstateres uregelmæssigheder. Disse foranstaltninger bør omfatte både specifikke kontrolforanstaltninger og administrative sanktioner på EU-niveau og supplerende nationale kontrolforanstaltninger og administrative sanktioner. |
| --- | --- |

(29)

Der bør fastlægges bestemmelser om passende administrative sanktioner, der skal anvendes, hvis der konstateres uregelmæssigheder. Disse foranstaltninger bør omfatte både specifikke kontrolforanstaltninger og administrative sanktioner på EU-niveau og supplerende nationale kontrolforanstaltninger og administrative sanktioner.

| (30) | Der bør vedtages proceduremæssige bestemmelser for, hvornår regler, der er fastsat af producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og brancheorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren, kan udvides til at gælde for alle aktører inden for et bestemt økonomisk område. Hvad angår produkter, der sælges på træ eller busk, bør det præciseres, hvilke regler der skal udvides til at gælde for henholdsvis producenter og købere. |
| --- | --- |

(30)

Der bør vedtages proceduremæssige bestemmelser for, hvornår regler, der er fastsat af producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og brancheorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren, kan udvides til at gælde for alle aktører inden for et bestemt økonomisk område. Hvad angår produkter, der sælges på træ eller busk, bør det præciseres, hvilke regler der skal udvides til at gælde for henholdsvis producenter og købere.

| (31) | Der bør fastlægges regler for indgangsprisordningen for frugt og grøntsager. Da de fleste letfordærvelige frugter og grøntsager leveres i konsignation, er det særligt vanskeligt at bestemme deres værdi. Det bør fastsættes, hvilke metoder der skal anvendes til beregning af den indgangspris, som skal danne grundlag for tariferingen af de importerede produkter i den fælles toldtarif. For at sikre, at ordningen anvendes korrekt, bør der også være regler for sikkerhedsstillelse under visse omstændigheder. |
| --- | --- |

(31)

Der bør fastlægges regler for indgangsprisordningen for frugt og grøntsager. Da de fleste letfordærvelige frugter og grøntsager leveres i konsignation, er det særligt vanskeligt at bestemme deres værdi. Det bør fastsættes, hvilke metoder der skal anvendes til beregning af den indgangspris, som skal danne grundlag for tariferingen af de importerede produkter i den fælles toldtarif. For at sikre, at ordningen anvendes korrekt, bør der også være regler for sikkerhedsstillelse under visse omstændigheder.

| (32) | Der skal fastlægges bestemmelser vedrørende indberetning af priser og mængder af importerede produkter for at sikre, at de nødvendige oplysninger er Kommissionen i hænde rettidigt og på en sammenhængende måde. Der skal fastlægges bestemmelser om anmeldelse af tilfælde af force majeure, således at følgerne af sådanne situationer kan afhjælpes. |
| --- | --- |

(32)

Der skal fastlægges bestemmelser vedrørende indberetning af priser og mængder af importerede produkter for at sikre, at de nødvendige oplysninger er Kommissionen i hænde rettidigt og på en sammenhængende måde. Der skal fastlægges bestemmelser om anmeldelse af tilfælde af force majeure, således at følgerne af sådanne situationer kan afhjælpes.

| (33) | Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør de bestemmelser i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, der erstattes ved denne delegerede forordning og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 (6), udgå. Bestemmelserne i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 om handelsnormer bør opretholdes, indtil de erstattes. Bestemmelserne om producentsammenslutninger, der er oprettet direkte i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, bør bevares, mens visse andre artikler, der indirekte vedrører dem, fortsat bør anvendes indtil gennemførelsen af deres anerkendelsesplan og deres anerkendelse som producentorganisation er afsluttet. |
| --- | --- |

(33)

Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør de bestemmelser i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, der erstattes ved denne delegerede forordning og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 (6), udgå. Bestemmelserne i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 om handelsnormer bør opretholdes, indtil de erstattes. Bestemmelserne om producentsammenslutninger, der er oprettet direkte i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, bør bevares, mens visse andre artikler, der indirekte vedrører dem, fortsat bør anvendes indtil gennemførelsen af deres anerkendelsesplan og deres anerkendelse som producentorganisation er afsluttet.

| (34) | Der bør fastlægges overgangsbestemmelser for at sikre en gnidningsløs overgang fra de tidligere krav til de nye. Producentorganisationerne bør have mulighed for at afslutte de igangværende driftsprogrammer under de tidligere regler. |
| --- | --- |

(34)

Der bør fastlægges overgangsbestemmelser for at sikre en gnidningsløs overgang fra de tidligere krav til de nye. Producentorganisationerne bør have mulighed for at afslutte de igangværende driftsprogrammer under de tidligere regler.

| (35) | Denne forordning træder i kraft på og anvendes fra syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(35)

Denne forordning træder i kraft på og anvendes fra syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

AFSNIT I

INDLEDENDE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

Denne forordning supplerer forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager som omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra i) og j), i nævnte forordning, med undtagelse af handelsnormer, og supplerer forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår de sanktioner, der skal anvendes inden for disse sektorer.

Afsnit II i denne forordning gælder dog kun for de produkter fra frugt- og grøntsagssektoren, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra i), i forordning (EU) nr. 1308/2013, og sådanne produkter, der er bestemt til forarbejdning.

AFSNIT II

PRODUCENTORGANISATIONER

KAPITEL I

Krav og anerkendelse

Afdeling 1

Definitioner

Artikel 2

Definitioner

I dette afsnit forstås ved:

a)   »producent«: en landbruger som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (7), der producerer frugt og grøntsager som omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra i), i forordning (EU) nr. 1308/2013, og sådanne produkter, der udelukkende er bestemt til forarbejdning

»producent«

7

b)   »tilsluttet producent«: en producent eller en af producenter oprettet juridisk enhed, der er medlem af en producentorganisation eller en sammenslutning af producentorganisationer

»tilsluttet producent«

c)   »datterselskab«: en virksomhed, som en eller flere producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer har en kapitalandel i eller har tilført egenkapital til, og som bidrager til at nå målene for de pågældende organisationer eller sammenslutninger

»datterselskab«

d)   »tværnational producentorganisation«: en organisation, hvor mindst en af producenternes bedrifter ligger i en anden medlemsstat end den, hvor producentorganisationen har sit hovedsæde

»tværnational producentorganisation«

e)   »tværnational sammenslutning af producentorganisationer«: en sammenslutning af producentorganisationer, hvor mindst en af de tilsluttede producentorganisationer har sit hovedsæde i en anden medlemsstat end den, hvor sammenslutningen har sit hovedsæde

»tværnational sammenslutning af producentorganisationer«

f)   »foranstaltning«:

»foranstaltning«

| i) | aktioner med sigte på at planlægge produktionen, herunder investeringer i fysiske aktiver |
| --- | --- |

i)

aktioner med sigte på at planlægge produktionen, herunder investeringer i fysiske aktiver

| ii) | aktioner med sigte på at forbedre eller opretholde kvaliteten for både friske og forarbejdede produkter, herunder investeringer i fysiske aktiver |
| --- | --- |

ii)

aktioner med sigte på at forbedre eller opretholde kvaliteten for både friske og forarbejdede produkter, herunder investeringer i fysiske aktiver

| iii) | aktioner med sigte på at øge den kommercielle værdi af produkter og forbedre afsætningen, herunder investeringer i fysiske aktiver, samt fremstød for både friske og forarbejdede produkter og andre kommunikationsaktiviteter end de fremstøds- og kommunikationsaktiviteter, der henhører under nr. vi) |
| --- | --- |

iii)

aktioner med sigte på at øge den kommercielle værdi af produkter og forbedre afsætningen, herunder investeringer i fysiske aktiver, samt fremstød for både friske og forarbejdede produkter og andre kommunikationsaktiviteter end de fremstøds- og kommunikationsaktiviteter, der henhører under nr. vi)

| iv) | aktioner inden for forskning og forsøgsproduktion, herunder investeringer i fysiske aktiver |
| --- | --- |

iv)

aktioner inden for forskning og forsøgsproduktion, herunder investeringer i fysiske aktiver

| v) | aktioner inden for uddannelse og udveksling af bedste praksis, der ikke henhører under nr. vi), og aktioner med sigte på at fremme adgangen til rådgivningstjenester og teknisk bistand |
| --- | --- |

v)

aktioner inden for uddannelse og udveksling af bedste praksis, der ikke henhører under nr. vi), og aktioner med sigte på at fremme adgangen til rådgivningstjenester og teknisk bistand

| vi) | en af de kriseforebyggelses- og krisestyringsaktioner, der er anført i artikel 33, stk. 3, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013 |
| --- | --- |

vi)

en af de kriseforebyggelses- og krisestyringsaktioner, der er anført i artikel 33, stk. 3, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013

| vii) | miljøforanstaltninger, jf. artikel 33, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1308/2013, herunder investeringer i fysiske aktiver |
| --- | --- |

vii)

miljøforanstaltninger, jf. artikel 33, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1308/2013, herunder investeringer i fysiske aktiver

| viii) | andre aktioner, herunder investeringer i fysiske aktiver, undtagen aktioner, der henhører under nr. i) til vii), som opfylder et eller flere af de mål, der er omhandlet eller anført i artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 |
| --- | --- |

viii)

andre aktioner, herunder investeringer i fysiske aktiver, undtagen aktioner, der henhører under nr. i) til vii), som opfylder et eller flere af de mål, der er omhandlet eller anført i artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013

g)   »aktion«: en specifik aktivitet eller et specifikt instrument, der sigter mod at bidrage til at nå et eller flere af de mål, der er omhandlet eller anført i artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013

»aktion«

h)   »investeringer i fysiske aktiver«: erhvervelse af materielle aktiver, der sigter mod at bidrage til at nå et eller flere af de mål, der er omhandlet eller anført i artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013;

»investeringer i fysiske aktiver«

i)   »biprodukt«: et produkt, der fremkommer ved tilberedning af et frugt- eller grøntsagsprodukt, og som har en positiv økonomisk værdi, men ikke er det tilsigtede hovedprodukt

»biprodukt«

j)   »tilberedning«: klargøring såsom vask, udskæring, skrælning, afpudsning og tørring af frugt og grøntsager, uden at de omdannes til forarbejdede frugter og grøntsager

»tilberedning«

k)   »foranstaltninger, der gennemføres af en branche«: jf. artikel 34, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013: aktiviteter med henblik på at nå et eller flere af de mål, der er anført i artikel 157, stk. 1, litra c), i nævnte forordning, og som er godkendt af medlemsstaten og forvaltes i fællesskab af en producentorganisation eller en sammenslutning af producentorganisationer og mindst én anden aktør i fødevareforarbejdnings- og/eller distributionskæden

»foranstaltninger, der gennemføres af en branche«

l)   »udgangsindikator«: enhver indikator, som afspejler en tilstand eller en tendens, der er fremherskende ved en programmeringsperiodes start, og som kan give nyttige oplysninger:

»udgangsindikator«

| i) | ved analysen af udgangssituationen med henblik på at fastlægge en national strategi for bæredygtige driftsprogrammer eller et driftsprogram |
| --- | --- |

i)

ved analysen af udgangssituationen med henblik på at fastlægge en national strategi for bæredygtige driftsprogrammer eller et driftsprogram

| ii) | som en reference, som en national strategis eller et driftsprograms resultater og virkninger kan vurderes i forhold til eller |
| --- | --- |

ii)

som en reference, som en national strategis eller et driftsprograms resultater og virkninger kan vurderes i forhold til eller

| iii) | ved fortolkning af en national strategis eller et driftsprograms resultater og virkninger |
| --- | --- |

iii)

ved fortolkning af en national strategis eller et driftsprograms resultater og virkninger

m)   »specifikke omkostninger«: ekstraomkostninger beregnet som forskellen mellem traditionelle omkostninger og faktiske omkostninger og indkomsttab som følge af en foranstaltning, med undtagelse af yderligere indtægter og omkostningsbesparelser.

»specifikke omkostninger«

Afdeling 2

Kriterier for anerkendelse og andre krav

Artikel 3

Producentorganisationers retlige status

Medlemsstaterne definerer, hvilke juridiske enheder der kan ansøge om anerkendelse i henhold til artikel 154 i forordning (EU) nr. 1308/2013, på baggrund af deres nationale juridiske og administrative strukturer. Hvis det er relevant, fastlægger de også bestemmelser for klart definerede dele af juridiske enheder, der ansøger om anerkendelse i henhold til nævnte artikel. Medlemsstaterne kan vedtage supplerende regler for anerkendelse af producentorganisationer og for juridiske enheder, der kan ansøge om anerkendelse som producentorganisationer.

Artikel 4

Omfattede produkter

1.   Medlemsstaterne anerkender producentorganisationer for et produkt eller en gruppe af produkter, som er specificeret i ansøgningen om anerkendelse.

2.   Medlemsstaterne anerkender producentorganisationer for et produkt eller en gruppe af produkter, der udelukkende er bestemt til forarbejdning, hvis producentorganisationerne kan sikre, at de pågældende produkter leveres til forarbejdning, hvad enten det sker på grundlag af leveringskontrakter eller på anden vis.

Artikel 5

Mindsteantal medlemmer

I henhold til artikel 154, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013 skal medlemsstaterne fastlægge et mindsteantal medlemmer.

Ved fastlæggelsen af mindsteantallet af medlemmer for en producentorganisation kan medlemsstaterne, hvis en ansøger om anerkendelse helt eller delvis består af medlemmer, der selv er juridiske enheder eller klart definerede dele af juridiske enheder bestående af producenter, bestemme, at mindsteantallet af producenter kan beregnes på grundlag af antallet af producenter, der er tilsluttet hver af de juridiske enheder eller klart definerede dele af juridiske enheder.

Artikel 6

Minimumsperiode for medlemskab

1.   En producent skal være tilsluttet en producentorganisation i mindst et år.

2.   Opsiges medlemskabet, skal det meddeles producentorganisationen skriftligt. Medlemsstaterne fastlægger opsigelsesperioden på højst seks måneder og bestemmer, på hvilken dato udtrædelsen træder i kraft.

Artikel 7

Producentorganisationernes strukturer og aktiviteter

Medlemsstaterne kontrollerer, at producentorganisationerne råder over det personale, den infrastruktur og det udstyr, der er påkrævet for at opfylde de krav, der er fastlagt i artikel 152, 154 og 160 i forordning (EU) nr. 1308/2013, og for at varetage deres hovedopgaver, bl.a. med hensyn til:

| a) | kendskab til medlemmernes produktion |
| --- | --- |

a)

kendskab til medlemmernes produktion

| b) | tekniske faciliteter til indsamling, sortering, oplagring og emballering af medlemmernes produktion |
| --- | --- |

b)

tekniske faciliteter til indsamling, sortering, oplagring og emballering af medlemmernes produktion

| c) | afsætning af medlemmernes produktion |
| --- | --- |

c)

afsætning af medlemmernes produktion

| d) | forretningsmæssig og budgetmæssig forvaltning og |
| --- | --- |

d)

forretningsmæssig og budgetmæssig forvaltning og

| e) | centralt omkostningsbaseret regnskabssystem og faktureringssystem i henhold til national ret. |
| --- | --- |

e)

centralt omkostningsbaseret regnskabssystem og faktureringssystem i henhold til national ret.

Artikel 8

Værdi eller mængde af salgbar produktion

1.   Med henblik på anvendelsen af artikel 154, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013 beregnes værdien eller mængden af salgbar produktion på samme grundlag som værdien af den afsatte produktion, jf. denne forordnings artikel 22 og 23.

2.   Hvis de historiske data om et medlems afsatte produktion med henblik på anvendelsen af stk. 1 ikke er tilstrækkelige, svarer værdien af den salgbare produktion til den faktiske værdi af den afsatte produktion i en periode på 12 på hinanden følgende måneder. Disse 12 måneder skal ligge inden for de tre år, der går forud for det år, hvor ansøgningen om anerkendelse er indsendt.

Artikel 9

Den afsatte produktions mindsteværdi

Med henblik på anvendelsen af artikel 154, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013 skal medlemsstaterne foruden et mindsteantal medlemmer fastlægge en mindsteværdi for den afsatte produktion for producentorganisationer, som gennemfører et driftsprogram.

Artikel 10

Tilvejebringelse af tekniske faciliteter

Med henblik på anvendelsen af artikel 154, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1308/2013 og artikel 7, litra b), i nærværende forordning anses en producentorganisation, der er anerkendt for et produkt, hvortil der kræves tekniske faciliteter, for at opfylde sin forpligtelse i så henseende, såfremt den sørger for tilstrækkelige tekniske faciliteter, enten selv eller via sine medlemmer, via datterselskaber eller via en sammenslutning af producentorganisationer, som den er medlem af, eller ved udlicitering.

Artikel 11

Producentorganisationernes hovedaktivitet

1.   En producentorganisations hovedaktivitet er at koncentrere udbud og afsætning af medlemmernes produkter, som den er anerkendt for.

Afsætning som omhandlet i første afsnit skal udføres af producentorganisationen eller ved udlicitering under producentorganisationens kontrol, jf. artikel 13. Afsætning omfatter bl.a. beslutningen om, hvilket produkt der skal sælges, hvordan salget skal finde sted, og, medmindre salget sker ved auktion, forhandlingerne om dets mængde og pris.

Producentorganisationerne opbevarer dokumentation, herunder regnskabsdokumenter, i mindst fem år, der påviser, at producentorganisationen har koncentreret udbud og afsætning af de af medlemmernes produkter, som den er anerkendt for.

2.   En producentorganisation kan sælge produkter fra producenter, der ikke er medlemmer af en producentorganisation eller en sammenslutning af producentorganisationer, hvis den er anerkendt for disse produkter, og forudsat at denne aktivitets økonomiske værdi er lavere end dens afsatte produktions værdi beregnet i henhold til artikel 22.

3.   Afsætning af frugt og grøntsager, der er købt direkte fra en anden producentorganisation, og af produkter, som producentorganisationen ikke er anerkendt for, anses ikke for at udgøre en del af producentorganisationens aktiviteter.

4.   Anvendes artikel 22, stk. 8, finder nærværende artikels stk. 2 tilsvarende anvendelse på de berørte datterselskaber.

Artikel 12

Afsætning af produktionen uden om producentorganisationen

1.   Hvis producentorganisationen tillader det, og hvis det er i overensstemmelse med de af medlemsstaten og producentorganisationen fastsatte vilkår og betingelser, kan de tilsluttede producenter:

| a) | sælge produkter direkte eller uden for deres bedrifter til forbrugerne til deres personlige brug |
| --- | --- |

a)

sælge produkter direkte eller uden for deres bedrifter til forbrugerne til deres personlige brug

| b) | selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen producentorganisation, afsætte produkter, som udgør en beskeden mængde i forhold til den produktionsmængde, der kan afsættes gennem deres egen producentorganisation af det pågældende produkt |
| --- | --- |

b)

selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen producentorganisation, afsætte produkter, som udgør en beskeden mængde i forhold til den produktionsmængde, der kan afsættes gennem deres egen producentorganisation af det pågældende produkt

| c) | selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen organisation, afsætte produkter, som på grund af deres kendetegn ikke normalt hører med til deres egen producentorganisations forretningsmæssige aktiviteter. |
| --- | --- |

c)

selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen organisation, afsætte produkter, som på grund af deres kendetegn ikke normalt hører med til deres egen producentorganisations forretningsmæssige aktiviteter.

2.   Den procentdel af en tilsluttet producents produktion, som afsættes uden om producentorganisationen, må ikke overstige 25 % målt i mængde eller værdi. Medlemsstaterne kan dog fastsætte en lavere procentdel. Medlemsstaterne kan dog forhøje denne procentdel op til 40 %, hvis der er tale om produkter, som er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (8), eller hvis de tilsluttede producenter afsætter deres produktion gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen producentorganisation.

Artikel 13

Udlicitering

1.   De aktiviteter, som en medlemsstat kan tillade udliciteret i henhold til artikel 155 i forordning (EU) nr. 1308/2013, skal have at gøre med de formål, der er anført i artikel 152, stk. 1, litra c), i samme forordning, og kan bl.a. omfatte indsamling, oplagring, emballering og afsætning af producentorganisationens medlemmers produkter.

2.   En producentorganisation, der udliciterer en aktivitet, indgår en skriftlig forretningsmæssig ordning i form af en kontrakt, aftale eller protokol med en anden enhed, herunder en eller flere medlemmer eller et datterselskab, med henblik på at udføre den pågældende aktivitet. Producentorganisationen forbliver ansvarlig for at sikre gennemførelsen af den udliciterede aktivitet og bevarer den overordnede kontrol med og overvågningen af den forretningsmæssige ordning om at udføre aktiviteten.

Imidlertid anses aktiviteten for at være varetaget af producentorganisationen, hvis den gennemføres af en sammenslutning af producentorganisationer eller et kooperativ, hvis medlemmer selv er kooperativer, såfremt producentorganisationen er medlem deraf, eller af et datterselskab, der opfylder kravet om 90 %, jf. artikel 22, stk. 8.

3.   Den overordnede kontrol og overvågning, jf. stk. 2, første afsnit, skal være effektiv og kræve, at kontrakten, aftale eller protokol om udlicitering:

| a) | gør det muligt for producentorganisationen at udstede bindende instrukser, og omfatter bestemmelser, der sætter producentorganisationen i stand til at opsige kontrakten, aftalen eller protokollen, hvis tjenesteudbyderen ikke opfylder udliciteringskontraktens vilkår og betingelser |
| --- | --- |

a)

gør det muligt for producentorganisationen at udstede bindende instrukser, og omfatter bestemmelser, der sætter producentorganisationen i stand til at opsige kontrakten, aftalen eller protokollen, hvis tjenesteudbyderen ikke opfylder udliciteringskontraktens vilkår og betingelser

| b) | fastsætter de nærmere vilkår og betingelser, herunder regelmæssige indberetningsforpligtelser og frister, der sætter producentorganisationen i stand til at udøve effektiv kontrol med de udliciterede aktiviteter. |
| --- | --- |

b)

fastsætter de nærmere vilkår og betingelser, herunder regelmæssige indberetningsforpligtelser og frister, der sætter producentorganisationen i stand til at udøve effektiv kontrol med de udliciterede aktiviteter.

Kontrakter, aftaler eller protokoller om udlicitering samt de rapporter, der er omhandlet i litra b) i første afsnit, skal opbevares af producentorganisationen i mindst 5 år med henblik på efterfølgende kontrol og være tilgængelig for alle medlemmer efter anmodning.

Artikel 14

Tværnationale producentorganisationer

1.   Hovedsædet for en tværnational producentorganisation skal være placeret i den medlemsstat, hvor organisationen tegner sig for hovedparten af den afsatte produktions værdi beregnet i overensstemmelse med artikel 22 og 23.

Alternativt kan hovedsædet være placeret i den medlemsstat, hvor flertallet af de tilsluttede producenter befinder sig, hvis de berørte medlemsstater er enige herom.

2.   Hvis den tværnationale producentorganisation gennemfører et driftsprogram, og hvis hovedparten af værdien af den afsatte produktion på tidspunktet for ansøgningen om et nyt driftsprogram er opnået i en anden medlemsstat eller hvis flertallet af de tilsluttede producenter befinder sig i en anden medlemsstat end den, hvor den tværnationale producentorganisation har sit hovedsæde, opretholdes hovedsædet i den nuværende medlemsstat indtil afslutningen af gennemførelsen af det nye driftsprogram.

Hvis det ved afslutningen af gennemførelsen af det pågældende nye driftsprogram er således, at hovedparten af den afsatte produktions værdi stadig er opnået i en anden medlemsstat eller at flertallet af organisationens medlemmer fortsat befinder sig i en anden medlemsstat end den, hvor det hovedsædet er placeret, skal hovedsædet overføres til den pågældende anden medlemsstat, medmindre de berørte medlemsstater er enige om, at hovedsædets placering ikke skal ændres.

3.   Den medlemsstat, hvor den tværnationale producentorganisation har sit hovedsæde, er ansvarlig for:

| a) | at anerkende den tværnationale producentorganisation |
| --- | --- |

a)

at anerkende den tværnationale producentorganisation

| b) | at godkende den tværnationale producentorganisations driftsprogram |
| --- | --- |

b)

at godkende den tværnationale producentorganisations driftsprogram

| c) | at etablere det nødvendige administrative samarbejde med de andre medlemsstater, hvor der er medlemmer, med hensyn til at overholde betingelserne for anerkendelse og ordningen vedrørende kontrol og administrative sanktioner. De andre medlemsstater yder rettidigt al nødvendig bistand til den medlemsstat, hvor hovedsædet er placeret, og |
| --- | --- |

c)

at etablere det nødvendige administrative samarbejde med de andre medlemsstater, hvor der er medlemmer, med hensyn til at overholde betingelserne for anerkendelse og ordningen vedrørende kontrol og administrative sanktioner. De andre medlemsstater yder rettidigt al nødvendig bistand til den medlemsstat, hvor hovedsædet er placeret, og

| d) | efter anmodning fra en medlemsstat, hvor der er medlemmer, at forelægge al relevant dokumentation, herunder gældende lovgivning, der skal oversættes til det officielle sprog eller et af de officielle sprog i denne medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

efter anmodning fra en medlemsstat, hvor der er medlemmer, at forelægge al relevant dokumentation, herunder gældende lovgivning, der skal oversættes til det officielle sprog eller et af de officielle sprog i denne medlemsstat.

Artikel 15

Sammenlægninger af producentorganisationer

1.   Hvis producentorganisationer sammenlægges, påtager den producentsammenslutning, der er resultatet af sammenlægningen, sig rettighederne og forpligtelserne for de enkelte producentorganisationer, som er blevet sammenlagt. Medlemsstaten sikrer, at den nye producentorganisation opfylder alle anerkendelseskriterierne og tildeler den et nyt nummer med henblik på entydigt identifikationssystem som omhandlet i artikel 22 gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.

Den producentorganisation, der oprettes som følge af sammenlægningen, kan enten gennemføre separate programmer sideløbende indtil den 1. januar året efter sammenlægningen eller sammenlægge driftsprogrammerne fra sammenlægningstidspunktet.

Artikel 34 denne forordning finder anvendelse på driftsprogrammer, der er lagt sammen.

2.   Medlemsstaterne kan uanset stk. 1, andet afsnit, på grundlag af en velbegrundet anmodning tillade, at driftsprogrammer videreføres sideløbende indtil deres normale udløb.

Artikel 16

Medlemmer, der ikke er producenter

1.   Medlemsstaterne kan beslutte, på hvilke betingelser en fysisk eller juridisk person, der ikke er producent, kan accepteres som medlem af en producentorganisation.

2.   Ved fastsættelsen af de i stk. 1 omhandlede betingelser sørger medlemsstaterne især for, at artikel 153, stk. 2, litra c), og artikel 159, litra a), nr. i), i forordning (EU) nr. 1308/2013 overholdes.

3.   De i stk. 1 omhandlede fysiske og juridiske personer må ikke:

| a) | tages i betragtning i forbindelse med anerkendelseskriterierne |
| --- | --- |

a)

tages i betragtning i forbindelse med anerkendelseskriterierne

| b) | have direkte fordel af foranstaltninger, der finansieres af EU. |
| --- | --- |

b)

have direkte fordel af foranstaltninger, der finansieres af EU.

Medlemsstaterne kan under overholdelse af de i stk. 1 omhandlede betingelser begrænse fysiske og juridiske personers ret til at stemme om beslutninger om driftsfonden eller afskære dem herfra.

Artikel 17

Demokratisk kontrol med producentorganisationerne

1.   Hvis en producentorganisation har en retlig struktur, som kræver demokratisk ansvarlighed i henhold til gældende national lovgivning, anses den for at opfylde dette krav med henblik på denne forordning, medmindre den pågældende medlemsstat træffer anden beslutning.

2.   For producentorganisationer, der ikke er omfattet af stk. 1, fastsætter medlemsstaterne en maksimal procentdel af stemmerettigheder og aktier eller kapitalandele, som fysiske og juridiske personer må have i en producentorganisation. Den maksimale procentdel af stemmerettigheder og aktier eller kapitalandele skal være på under 50 % af det samlede antal stemmerettigheder og mindre end 50 % af aktierne eller kapitalandelene.

I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne fastsætte en højere øvre procentdel af aktier eller kapitalandele, som en juridisk person må have i en producentorganisation, under forudsætning af, at der træffes foranstaltninger for at sikre, at der under alle omstændigheder ikke forekommer magtmisbrug fra disse juridiske personers side.

Hvis producentorganisationen gennemfører et driftsprogram den 17. maj 2014, finder den af medlemsstaten fastsatte maksimale procentdel af aktier eller kapitalandele, jf. første afsnit, som undtagelse til første afsnit dog først anvendelse efter det pågældende driftsprograms afslutning.

3.   Medlemsstaternes myndigheder skal på grundlag af en risikoanalyse foretage kontrol af stemmerettigheder og kapitalandele. Hvis medlemmerne af producentorganisationen selv er juridiske personer, skal kontrollen omfatte identiteten af de fysiske eller juridiske personer, som besidder aktier eller kapitalandele hos medlemmerne.

4.   Hvis producentorganisationen er en klart defineret del af en juridisk person, kan medlemsstaterne vedtage foranstaltninger for at begrænse den pågældende juridiske persons beføjelser til at ændre, godkende eller afvise producentorganisationens beslutninger eller afskære den fra disse beføjelser.

Afdeling 3

Sammenslutninger af producentorganisationer

Artikel 18

Regler for producentorganisationer, der også gælder for sammenslutninger af producentorganisationer

Artikel 3, artikel 6, artikel 11, stk. 3, og artikel 13, 15 og 17 finder tilsvarende anvendelse på sammenslutninger af producentorganisationer. Hvis sammenslutningen af producentorganisationer sælger sine tilsluttede producentorganisationers produkter, finder artikel 11, stk. 2, tilsvarende anvendelse.

Artikel 19

Anerkendelse af sammenslutninger af producentorganisationer

1.   Medlemsstaterne kan kun anerkende sammenslutninger af producentorganisationer i henhold til artikel 156 i forordning (EU) nr. 1308/2013 med hensyn til aktiviteter vedrørende det produkt eller den gruppe af produkter, som er anført i ansøgningen om anerkendelse, hvis sammenslutningen af producentorganisationer er i stand til effektivt at varetage de pågældende aktiviteter.

2.   En sammenslutning af producentorganisationer, der er anerkendt i henhold til artikel 156 i forordning (EU) nr. 1308/2013, kan varetage alle en producentorganisations aktiviteter eller funktioner, også selv om afsætningen af de pågældende produkter fortsat varetages af dens medlemmer.

3.   En producentorganisation kan for et bestemt produkt eller en bestemt gruppe af produkter og aktiviteter, kun være medlem af en enkelt sammenslutning af producentorganisationer, som gennemfører et driftsprogram.

4.   Medlemsstaterne kan vedtage supplerende regler for anerkendelse af sammenslutninger af producentorganisationer.

Artikel 20

Medlemmer af sammenslutninger af producentorganisationer, der ikke selv er producentorganisationer

1.   Medlemsstaterne kan beslutte, på hvilke betingelser andre fysiske eller juridiske personer end en anerkendt producentorganisation kan være medlem af en sammenslutning af producentorganisationer.

2.   Medlemmer af en anerkendt sammenslutning af producentorganisationer, der ikke selv er anerkendte producentorganisationer, må ikke:

| a) | tages i betragtning i forbindelse med anerkendelseskriterierne |
| --- | --- |

a)

tages i betragtning i forbindelse med anerkendelseskriterierne

| b) | have direkte fordel af foranstaltninger, der finansieres af EU. |
| --- | --- |

b)

have direkte fordel af foranstaltninger, der finansieres af EU.

Medlemsstaterne kan give disse medlemmer ret til at stemme om beslutninger om driftsprogrammer eller begrænse deres stemmeret eller afskære dem herfra.

Artikel 21

Tværnational sammenslutning af producentorganisationer

1.   Hovedsædet for en tværnational sammenslutning af producentorganisationer skal være etableret i den medlemsstat, hvor de tilsluttede producentorganisationer tegner sig for hovedparten af den afsatte produktions værdi.

Alternativt kan hovedsædet være etableret i den medlemsstat, hvor flertallet af de tilsluttede producentorganisationer befinder sig, hvis de berørte medlemsstater er enige herom.

2.   Hvis den tværnationale sammenslutning af producentorganisationer gennemfører et driftsprogram, og hvis hovedparten af værdien af den afsatte produktion på tidspunktet for ansøgningen om et nyt driftsprogram er opnået i en anden medlemsstat eller hvis flertallet af de tilsluttede producentorganisationer befinder sig i en anden medlemsstat end den, hvor den tværnationale sammenslutning har sit hovedsæde, opretholdes hovedsædet i den nuværende medlemsstat indtil afslutningen af gennemførelsen af det nye driftsprogram.

Hvis det ved afslutningen af gennemførelsen af det pågældende nye driftsprogram er således, at hovedparten af den afsatte produktions værdi stadig er opnået i en anden medlemsstat eller at flertallet af de tilsluttede producentorganisationer fortsat befinder sig i en anden medlemsstat end den, hvor det hovedsædet er placeret, skal hovedsædet overføres til den pågældende anden medlemsstat, medmindre de berørte medlemsstater er enige om, at hovedsædets placering ikke skal ændres.

3.   Den medlemsstat, hvor den tværnationale sammenslutning af producentorganisationer har sit hovedsæde, er ansvarlig for:

| a) | at anerkende sammenslutningen |
| --- | --- |

a)

at anerkende sammenslutningen

| b) | eventuelt at godkende den tværnationale sammenslutnings driftsprogram |
| --- | --- |

b)

eventuelt at godkende den tværnationale sammenslutnings driftsprogram

| c) | at etablere det nødvendige administrative samarbejde med de andre medlemsstater, hvor der er tilsluttede producentorganisationer, med hensyn til overholdelse af betingelserne for anerkendelse, de tilsluttede producentorganisationers gennemførelse af driftsprogrammet og ordningen vedrørende kontrol og administrative sanktioner. De andre medlemsstater yder al nødvendig bistand til den medlemsstat, hvor hovedsædet er placeret, og |
| --- | --- |

c)

at etablere det nødvendige administrative samarbejde med de andre medlemsstater, hvor der er tilsluttede producentorganisationer, med hensyn til overholdelse af betingelserne for anerkendelse, de tilsluttede producentorganisationers gennemførelse af driftsprogrammet og ordningen vedrørende kontrol og administrative sanktioner. De andre medlemsstater yder al nødvendig bistand til den medlemsstat, hvor hovedsædet er placeret, og

| d) | efter anmodning fra en medlemsstat, hvor der er medlemmer, at forelægge al relevant dokumentation, herunder gældende lovgivning, der skal oversættes til det officielle sprog eller et af de officielle sprog i denne medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

efter anmodning fra en medlemsstat, hvor der er medlemmer, at forelægge al relevant dokumentation, herunder gældende lovgivning, der skal oversættes til det officielle sprog eller et af de officielle sprog i denne medlemsstat.

KAPITEL II

Driftsfonde og driftsprogrammer

Afdeling 1

Den afsatte produktions værdi

Artikel 22

Beregningsgrundlag

1.   For en producentorganisation beregnes den afsatte produktions værdi på grundlag af producentorganisationens egen og de tilsluttede producenters produktion, og den omfatter kun de frugter og grøntsager, som producentorganisationen er anerkendt for. Den afsatte produktions værdi kan omfatte frugt og grøntsager, der ikke skal overholde handelsnormerne, hvis disse normer ikke gælder.

For en sammenslutning af producentorganisationer beregnes den afsatte produktions værdi på grundlag af den produktion, der afsættes af sammenslutningen af producentorganisationen selv og af de tilsluttede producentorganisationer, og den omfatter kun de frugter og grøntsager, som sammenslutningen af producentorganisationer er anerkendt for. Ved denne beregning skal der undgås dobbelttælling.

2.   Den afsatte produktions værdi må ikke omfatte værdien af forarbejdede frugter og grøntsager eller andre produkter, der ikke hører til frugt- og grøntsagssektoren.

Har en producentorganisation, en sammenslutning af producentorganisationer eller deres tilsluttede producenter eller datterselskaber, der opfylder kravet om 90 %, jf. denne artikels stk. 8, enten selv eller ved udlicitering forarbejdet frugt og grøntsager bestemt til forarbejdning til de forarbejdede frugt- og grøntsagsprodukter, der er anført i del X i bilag I til forordning (EU) nr. 1308/2013, eller ethvert andet forarbejdet produkt, der er omhandlet i denne artikel og yderligere beskrevet i bilag I til nærværende forordning, beregnes den afsatte produktions værdi som en fast procentsats, der anvendes på af disse forarbejdede produkters fakturerede værdi. Den faste sats er:

| a) | 53 % for frugtsaft |
| --- | --- |

a)

53 % for frugtsaft

| b) | 73 % for koncentreret saft |
| --- | --- |

b)

73 % for koncentreret saft

| c) | 77 % for tomatkoncentrat |
| --- | --- |

c)

77 % for tomatkoncentrat

| d) | 62 % for frosne frugter og grøntsager |
| --- | --- |

d)

62 % for frosne frugter og grøntsager

| e) | 48 % for frugt- og grøntsagskonserves |
| --- | --- |

e)

48 % for frugt- og grøntsagskonserves

| f) | 70 % for svampekonserves af slægten Agaricus |
| --- | --- |

f)

70 % for svampekonserves af slægten Agaricus

| g) | 81 % for frugt, foreløbigt konserveret i saltlage |
| --- | --- |

g)

81 % for frugt, foreløbigt konserveret i saltlage

| h) | 81 % for tørret frugt |
| --- | --- |

h)

81 % for tørret frugt

| i) | 27 % for forarbejdede frugter og grøntsager, undtagen dem, der er omhandlet i litra a)-h) |
| --- | --- |

i)

27 % for forarbejdede frugter og grøntsager, undtagen dem, der er omhandlet i litra a)-h)

| j) | 12 % for forarbejdede aromatiske krydderurter |
| --- | --- |

j)

12 % for forarbejdede aromatiske krydderurter

| k) | 41 % for paprikapulver. |
| --- | --- |

k)

41 % for paprikapulver.

3.   Medlemsstaterne kan tillade producentorganisationerne at medregne biprodukternes værdi i den afsatte produktions værdi.

4.   I den afsatte produktions værdi medregnes værdien af tilbagekøb fra markedet, der er afsat som foreskrevet i artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013. Værdien beregnes på grundlag af gennemsnitsprisen for de produkter, som producentorganisationen har afsat i den pågældende periode.

5.   Kun producentorganisationens og de tilsluttede producenters produktion, som afsættes af producentorganisationen, medregnes i den afsatte produktions værdi. Har en producentorganisations tilsluttede producenter en produktion, der afsættes af en anden producentorganisation, som deres egen organisation har udpeget, medregnes denne produktion i værdien af den anden producentorganisations afsatte produktion. Der skal undgås dobbelttælling.

6.   Medmindre stk. 8 finder anvendelse, faktureres den afsatte produktion af frugt og grøntsager »ab producentorganisation« som et klargjort og emballeret produkt, der er anført i del IX i bilag I til forordning (EU) nr. 1308/2013, eksklusive:

| a) | moms |
| --- | --- |

a)

moms

| b) | omkostninger ved intern transport for producentorganisationen, hvis afstanden mellem producentorganisationens opsamlings- eller emballeringscentral og producentorganisationens distributionssted er større end 300 km. |
| --- | --- |

b)

omkostninger ved intern transport for producentorganisationen, hvis afstanden mellem producentorganisationens opsamlings- eller emballeringscentral og producentorganisationens distributionssted er større end 300 km.

7.   Den afsatte produktions værdi kan også beregnes »ab sammenslutning af producentorganisationer« på samme måde som i stk. 6.

8.   Den afsatte produktions værdi kan også beregnes »ab datterselskab« på samme måde som i stk. 6, hvis mindst 90 % af datterselskabets aktier eller kapital ejes:

| a) | af en eller flere producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer eller |
| --- | --- |

a)

af en eller flere producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer eller

| b) | med forbehold af medlemsstatens godkendelse af tilsluttede producenter i producentorganisationerne eller af sammenslutningerne af producentorganisationer, hvis dette bidrager til at opfylde målene i artikel 152, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

b)

med forbehold af medlemsstatens godkendelse af tilsluttede producenter i producentorganisationerne eller af sammenslutningerne af producentorganisationer, hvis dette bidrager til at opfylde målene i artikel 152, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1308/2013.

9.   Ved udlicitering beregnes den afsatte produktions værdi »ab producentorganisation«, og den omfatter den økonomiske merværdi, som den aktivitet, som producentorganisationen udliciterer til sine medlemmer, tredjemand eller et andet datterselskab end det, der er nævnt i stk. 8, repræsenterer.

10.   Hvis produktionen falder som følge af en naturkatastrofe, vejrforhold, dyre- eller plantesygdomme eller skadedyrsangreb, kan en eventuel forsikringserstatning, der i den forbindelse modtages i henhold til høstforsikringsforanstaltninger, jf. afdeling 7 i kapitel III, eller tilsvarende aktioner, der forvaltes af producentorganisationen, medregnes i den afsatte produktions værdi.

Artikel 23

Referenceperiode og loft for finansiel støtte fra EU

1.   Medlemsstaterne fastlægger for hver producentorganisation en 12-måneders referenceperiode, der tidligst begynder den 1. januar tre år før det år, som der anmodes om støtte for, og slutter senest den 31. december året før det år, som der anmodes om støtte for.

Den pågældende 12-måneders referenceperiode skal være den berørte producentorganisations regnskabsperiode.

Metoden til fastsættelse af referenceperioden må ikke ændres i løbet af et driftsprograms løbetid, medmindre særlige forhold berettiger hertil.

2.   Loftet over den finansielle støtte fra EU, der er omhandlet i artikel 34, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013, beregnes hvert år på grundlag af værdien af den afsatte produktionsmængde i referenceperioden fra de producenter, der er medlemmer af producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer, den 1. januar i det år, der ansøges om støtte for.

3.   Som et alternativ til metoden i stk. 2 for producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer, der ikke er tværnationale, kan medlemsstaterne beslutte at anvende den faktiske værdi af den afsatte produktionsmængde i den pågældende referenceperiode fra den producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer, der er tale om. I så fald gælder reglen for samtlige de producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer, der ikke er tværnationale, i den pågældende medlemsstat.

4.   Er et produkts værdi faldet med mindst 35 % af årsager, som producentorganisationen hverken kan kontrollere eller holdes ansvarlig for, anses værdien af den afsatte produktion af dette produkt for at udgøre 65 % af dens værdi i den foregående referenceperiode.

Producentorganisationen begrunder de årsager, der er nævnt i første afsnit, over for medlemsstatens ansvarlige myndighed.

Dette stykke finder også anvendelse ved fastlæggelsen af, om kravet om den afsatte produktions mindsteværdi, jf. artikel 9, er overholdt.

5.   Hvis der ikke foreligger tilstrækkelige historiske data om den afsatte produktion for nyligt anerkendte producentorganisationer med henblik på anvendelsen af stk. 1, er den afsatte produktions værdi lig med værdien af den salgbare produktion, som producentorganisationen har oplyst med henblik på anerkendelse.

Artikel 24

Regnskaber

Medlemsstaterne sikrer, at producentorganisationerne opfylder de nationale standarder for omkostningsbaserede regnskabssystemer, der giver uafhængige revisorer mulighed for hurtigt at identificere, kontrollere og godkende deres udgifter og indtægter.

Afdeling 2

Driftsfonde

Artikel 25

Finansiering af driftsfonde

1.   Medlemmernes finansielle bidrag til driftsfonden, jf. artikel 32, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1308/2013, fastsættes af producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer.

2.   Alle tilsluttede producenter eller medlemsorganisationer skal kunne udnytte driftsfonden og deltage demokratisk i beslutninger om anvendelsen af driftsfonden for producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer og om de finansielle bidrag til driftsfonden.

3.   Vedtægterne for en producentorganisation eller for en sammenslutning af producentorganisationer skal pålægge medlemmerne at betale de finansielle bidrag i overensstemmelse med de pågældende vedtægter med henblik på oprettelse af og tilførsel af kapital til en driftsfond som omhandlet i artikel 32 forordning (EU) nr. 1308/2013.

Artikel 26

Meddelelse af anslået beløb

1.   Producentorganisationerne og sammenslutningerne af producentorganisationer meddeler senest den 15. september den medlemsstat, der har anerkendt dem, størrelsesordenen af den anslåede finansielle støtte fra EU og af det anslåede bidrag fra medlemmerne og producentorganisationen eller sammenslutningen selv til driftsfondene for det følgende år, sammen med driftsprogrammerne eller eventuelle anmodninger om godkendelse af ændringer af et eksisterende driftsprogram.

Medlemsstaterne kan dog fastsætte en senere dato end den 15. september.

2.   Driftsfondenes anslåede størrelse beregnes på grundlag af driftsprogrammerne og den afsatte produktions værdi. Beregningen opdeles på udgifter til kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger samt andre foranstaltninger.

Afdeling 3

Driftsprogrammer

Artikel 27

National strategi

1.   Den nationale strategi, der er omhandlet i artikel 36, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013, herunder de nationale regler, der er omhandlet i artikel 36, stk. 1, i nævnte forordning fastsættes forud for den årlige indsendelse af udkast til driftsprogrammer. De nationale regler indarbejdes i den nationale strategi, efter at de er fremsendt til Kommissionen og eventuelt ændret i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

Den nationale strategi kan opdeles i regionale elementer.

2.   Foruden de elementer, der er anført i artikel 36, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013, skal den nationale strategi også omfatte alle de beslutninger og bestemmelser, som er truffet af medlemsstaten i medfør af artiklerne 152 til 165 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

3.   I forbindelse med udformningen af den nationale strategi skal der på medlemsstatens ansvar foretages en analyse af udgangssituationen.

Deri skal der foretages en identificering og vurdering af de prioriterede behov, de fastsatte mål, de forventede resultater og de kvantificerede mål i forhold til udgangssituationen.

Der skal også fastsættes instrumenter og aktioner til at nå disse mål.

4.   Medlemsstaterne overvåger og evaluerer den nationale strategi og dens gennemførelse ved hjælp af driftsprogrammerne.

Den nationale strategi kan ændres forud for den årlige indsendelse af udkast til driftsprogrammer.

5.   Medlemsstaterne fastsætter i den nationale strategi de maksimale procentsatser for, hvor stor en del af fonden der kan bruges på en enkelt foranstaltning eller aktionstype med henblik på at sikre en balance mellem de forskellige foranstaltninger.

Artikel 28

Nationale regler for miljøforanstaltninger

Medlemsstaterne skal udover at forelægge udkastet til nationale regler, jf. artikel 36, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013, underrette Kommissionen om eventuelle ændringer af de nationale regler, som er omfattet af proceduren i nævnte afsnit.

Kommissionen gør de nationale regler tilgængelige for andre medlemsstater på den måde, den finder passende.

Artikel 29

Supplerende medlemsstatsregler

Medlemsstaterne kan vedtage regler, der supplerer forordning (EU) nr. 1308/2013, nærværende forordning og gennemførelsesforordning (EU) 2017/892, for så vidt angår foranstaltninger, aktioner eller udgifter, der er støtteberettigede i henhold til driftsprogrammerne.

Artikel 30

Forhold til udvikling af landdistrikter, statsstøtte og fremstødsprogrammer

1.   Hvis der inden for rammerne af medlemsstatens program eller programmer for udvikling af landdistrikter er ydet støtte til operationer, som er identiske med de aktioner, der kan være støtteberettigede i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013, skal medlemsstaten sikre, at en støttemodtager kun modtager støtte til en given aktion i henhold til én ordning.

Hvis en medlemsstat medtager sådanne operationer i sit program eller sine programmer for udvikling af landdistrikter, skal den sikre, at det i den nationale strategi er angivet, hvilke foranstaltninger, bestemmelser og kontroltiltag der skal iværksættes for at sikre, at der undgås dobbelt finansiering af samme aktion eller operation.

2.   Producentorganisationer, der har modtaget støtte i henhold til artikel 27 i forordning (EU) nr. 1305/2013 eller artikel 19 i Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 (9), må ikke gennemføre et driftsprogram i samme periode.

3.   Med forbehold af bestemmelserne i artikel 34, stk. 1 og 3, samt artikel 35 i forordning (EU) nr. 1308/2013 må støtteniveauet for foranstaltninger, der er omfattet af nævnte forordning, hvis det er relevant, ikke overstige det niveau, der finder anvendelse på foranstaltningerne under programmet til udvikling af landdistrikter.

4.   Støtte til miljøaktioner, der er identiske med forpligtelser til miljø- og klimavenligt landbrug eller økologisk landbrug som omhandlet i henholdsvis artikel 28 og 29 i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal være begrænset til de maksimumbeløb, der er fastlagt i bilag II til nævnte forordning for betalinger til miljø- og klimavenligt landbrug eller til økologisk landbrug. Disse beløb kan i velbegrundede tilfælde forhøjes, så der tages hensyn til specifikke forhold, som skal begrundes i den nationale strategi og i producentorganisationernes driftsprogrammer.

5.   Stk. 4 gælder ikke for miljøaktioner, der ikke har direkte eller indirekte forbindelse til en bestemt parcel.

6.   Hvis producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer eller brancheorganisationer drager fordel af programmer for salgsfremstød, der er godkendt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1144/2014 (10), skal medlemsstaterne sikre, at en støttemodtager kun modtager støtte til en given aktion i henhold til én ordning.

Artikel 31

Aktioner, der er støtteberettigede i henhold til driftsprogrammer

1.   Driftsprogrammer må ikke indeholde aktioner eller udgifter, der er anført på listen i bilag II. Bilag III indeholder en ikke-udtømmende liste over støtteberettigede aktioner.

2.   Støtteberettigede udgifter i forbindelse med driftsprogrammer skal begrænses til de faktisk afholdte udgifter. Medlemsstaterne kan dog fastsætte faste satser eller satser for enhedsomkostninger i følgende tilfælde:

| a) | hvis de pågældende faste standardsatser eller satser for enhedsomkostninger er anført i bilag III |
| --- | --- |

a)

hvis de pågældende faste standardsatser eller satser for enhedsomkostninger er anført i bilag III

| b) | for ekstra kilometerudgifter til ekstern transport sammenholdt med udgifterne til landevejstransport, ved brug af jernbane- eller skibstransport som en del af en miljøvenlig foranstaltning. |
| --- | --- |

b)

for ekstra kilometerudgifter til ekstern transport sammenholdt med udgifterne til landevejstransport, ved brug af jernbane- eller skibstransport som en del af en miljøvenlig foranstaltning.

Desuden kan medlemsstaterne beslutte at anvende differentierede satser for enhedsomkostninger for at tage hensyn til specifikke regionale eller lokale forhold.

Medlemsstaterne revurderer de faste satser eller satserne for enhedsomkostninger mindst hvert femte år.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at de relevante beregninger er korrekte og nøjagtige og fastlagt på forhånd på grundlag af en rimelig, afbalanceret og kontrollerbar beregning. Med henblik herpå skal medlemsstaterne:

| a) | sikre, at et organ, som er funktionelt uafhængigt af de myndigheder, der er ansvarlige for programgennemførelsen, og som besidder den rigtige ekspertise, foretager beregningerne eller bekræfter, at beregningerne er korrekte og nøjagtige |
| --- | --- |

a)

sikre, at et organ, som er funktionelt uafhængigt af de myndigheder, der er ansvarlige for programgennemførelsen, og som besidder den rigtige ekspertise, foretager beregningerne eller bekræfter, at beregningerne er korrekte og nøjagtige

| b) | opbevare al dokumentation vedrørende fastlæggelsen af faste standardsatser eller satser for enhedsomkostninger og revurderingen deraf. |
| --- | --- |

b)

opbevare al dokumentation vedrørende fastlæggelsen af faste standardsatser eller satser for enhedsomkostninger og revurderingen deraf.

4.   For at en aktion kan være støtteberettiget, skal de produkter, som producentorganisationen er anerkendt for, udgøre mere end 50 % af værdien af de produkter, der er omfattet af den pågældende aktion. Desuden skal de pågældende produkter komme fra producentorganisationens medlemmer eller producenter, der er tilsluttet en anden producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer. Artikel 22 og 23 finder tilsvarende anvendelse på beregningen af værdien.

5.   Investeringer i fysiske aktiver indebærer følgende forpligtelser:

| a) | de fysiske aktiver skal anvendes i overensstemmelse med det formål, de er bestemt til, og som er beskrevet i det godkendte driftsprogram, jf. dog stk. 4 |
| --- | --- |

a)

de fysiske aktiver skal anvendes i overensstemmelse med det formål, de er bestemt til, og som er beskrevet i det godkendte driftsprogram, jf. dog stk. 4

| b) | de erhvervede fysiske aktiver skal forblive som modtagerens ejendom og i dennes besiddelse indtil udløbet af den skattemæssige afskrivningsperiode for det fysiske aktiv eller i 10 år, alt efter hvilken periode der er kortest, jf. dog stk. 6, tredje og fjerde afsnit. Modtageren skal også sikre, at det fysiske aktiv vedligeholdes i denne periode. Hvis investeringen foretages på jord, der er lejet inden for rammerne af særlige nationale ejendomsregler, kan kravet om, at den skal være modtagerens ejendom, dog fraviges, forudsat at modtageren har været i besiddelse af investeringerne i mindst den periode, der kræves i første punktum i dette litra |
| --- | --- |

b)

de erhvervede fysiske aktiver skal forblive som modtagerens ejendom og i dennes besiddelse indtil udløbet af den skattemæssige afskrivningsperiode for det fysiske aktiv eller i 10 år, alt efter hvilken periode der er kortest, jf. dog stk. 6, tredje og fjerde afsnit. Modtageren skal også sikre, at det fysiske aktiv vedligeholdes i denne periode. Hvis investeringen foretages på jord, der er lejet inden for rammerne af særlige nationale ejendomsregler, kan kravet om, at den skal være modtagerens ejendom, dog fraviges, forudsat at modtageren har været i besiddelse af investeringerne i mindst den periode, der kræves i første punktum i dette litra

| c) | hvis producentorganisationen er ejeren, og medlemmet af producentorganisationen er indehaver af de fysiske aktiver, som investeringen vedrører, skal producentorganisationen have adgangsret til aktiverne, så længe den skattemæssige afskrivningsperiode varer. |
| --- | --- |

c)

hvis producentorganisationen er ejeren, og medlemmet af producentorganisationen er indehaver af de fysiske aktiver, som investeringen vedrører, skal producentorganisationen have adgangsret til aktiverne, så længe den skattemæssige afskrivningsperiode varer.

Med henblik på første afsnit, litra b), kan medlemsstaterne dog bestemme, at der skal anvendes en anden periode end den skattemæssige afskrivningsperiode. En sådan periode skal angives og begrundes behørigt i deres nationale strategi og mindst omfatte den periode, der er omhandlet i artikel 71, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (11).

6.   Investeringer, bl.a. i forbindelse med leasingkontrakter, kan finansieres via driftsfonden med et samlet beløb eller i lige store rater som godkendt i driftsprogrammet. Medlemsstaterne kan godkende ændringer af driftsprogrammet, således at der fastlægges en ny fordeling af raterne i behørigt begrundede tilfælde.

Hvis den skattemæssige afskrivningsperiode for en investering er længere end driftsprogrammets varighed, kan den overføres til et efterfølgende driftsprogram.

Såfremt investeringerne fornyes, skal restværdien af de investeringer, der fornyes:

| a) | tilføres producentorganisationens driftsfond eller |
| --- | --- |

a)

tilføres producentorganisationens driftsfond eller

| b) | fratrækkes fornyelsesomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

fratrækkes fornyelsesomkostningerne.

Hvis investeringen sælges før udløbet af den frist, der er anført i stk. 5, men ikke erstattes, skal EU's støtte til finansiering af investeringen inddrives og tilbagebetales til Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) i forhold til antallet af fulde år, der er tilbage indtil udløbet af afskrivningsperioden, jf. stk. 5, første afsnit, litra b).

7.   Der kan iværksættes aktioner, herunder investeringer, der bidrager til at nå driftsprogrammets mål, på individuelle bedrifter eller i bedriftslokaler tilhørende producenter, som er tilsluttet producentorganisationen, sammenslutningen af producentorganisationer eller datterselskaber, der opfylder kravet om 90 %, jf. artikel 22, stk. 8, også når aktionerne udliciteres til medlemmer af producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer.

Hvis den tilsluttede producent forlader producentorganisationen, skal medlemsstaten sikre, at investeringen eller dens restværdi inddrives af producentorganisationen og i sidstnævnte tilfælde tilføres driftsfonden.

I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne dog fastsætte, at producentorganisationen ikke skal kræve investeringen eller dens restværdi tilbagebetalt.

8.   Aktioner, herunder investeringer, i forbindelse med forarbejdning af frugter og grøntsager til forarbejdede frugter og grøntsager kan være støtteberettigede, hvis de pågældende aktioner og investeringer tager sigte på at nå de mål, der er anført i artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013, herunder de mål, der er anført i artikel 160 i nævnte forordning, og forudsat at de figurerer i den nationale strategi, jf. artikel 36 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

9.   Investeringer i immaterielle aktiver kan være støtteberettigede, hvis de pågældende investeringer tager sigte på at nå de mål, der er anført i artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013, herunder de mål, der er anført i artikel 160 i nævnte forordning, og forudsat at de figurerer i den nationale strategi, jf. artikel 36 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

Artikel 32

Sammenslutninger af producentorganisationers driftsprogrammer

1.   Medlemsstaterne kan tillade, at medlemmer af sammenslutninger af producentorganisationer, der ikke er producentorganisationer, men som er medlemmer af disse sammenslutninger i henhold til artikel 20, finansierer de foranstaltninger, der iværksættes af sammenslutningen af producentorganisationer, i forhold til de tilsluttede producentorganisationers bidrag.

2.   Artikel 30, 31, 33 og 34 i denne forordning og artikel 4-7 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 finder tilsvarende anvendelse på sammenslutninger af producentorganisationers driftsprogrammer. Der kræves dog ikke balance mellem aktiviteterne, jf. artikel 4, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892, i de delprogrammer, som sammenslutninger af producentorganisationer har udarbejdet.

3.   Udgiftsloftet for kriseforebyggelse og -styring omhandlet i artikel 33, stk. 3, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013 inden for rammerne af sammenslutninger af producentorganisationers driftsprogrammer beregnes for hver enkel producentorganisation, der er medlem.

Artikel 33

Beslutning

1.   Medlemsstaterne:

| a) | godkender driftsfondenes beløb og de driftsprogrammer, der opfylder kravene i forordning (EU) nr. 1308/2013 og i dette kapitel |
| --- | --- |

a)

godkender driftsfondenes beløb og de driftsprogrammer, der opfylder kravene i forordning (EU) nr. 1308/2013 og i dette kapitel

| b) | godkender driftsprogrammerne på den betingelse, at producentorganisationen accepterer visse ændringer, eller |
| --- | --- |

b)

godkender driftsprogrammerne på den betingelse, at producentorganisationen accepterer visse ændringer, eller

| c) | afviser driftsprogrammerne eller dele deraf. |
| --- | --- |

c)

afviser driftsprogrammerne eller dele deraf.

2.   Medlemsstaterne træffer beslutning om driftsprogrammerne og driftsfondene senest den 15. december det år, de er indgivet.

Medlemsstaterne underretter producentorganisationerne om beslutningerne senest den 15. december.

Efter behørig begrundelse kan sådanne beslutninger dog træffes efter nævnte dato, men senest den 20. januar efter indgivelsesdatoen. I godkendelsesbeslutningen kan det fastsættes, at udgifter kan være finansieringsberettigede fra den 1. januar året efter indgivelsen.

Artikel 34

Ændringer af driftsprogrammer

1.   Producentorganisationerne kan anmode om ændringer af driftsprogrammer, herunder deres varighed, for de efterfølgende år. Medlemsstaterne fastsætter frister for indgivelse og godkendelse af sådanne anmodninger, således at de godkendte ændringer anvendes fra den 1. januar det følgende år.

I behørigt begrundede tilfælde kan sådanne anmodninger godkendes efter de frister, der fastsættes af medlemsstaterne, men senest den 20. januar året efter anmodningen. I godkendelsesbeslutningen kan det fastsættes, at udgifter kan være finansieringsberettigede fra den 1. januar året efter anmodningen.

2.   Medlemsstaterne kan på betingelser, de selv fastsætter, give tilladelse til ændringer af driftsprogrammer i årets løb. Beslutninger om sådanne ændringer træffes senest den 20. januar i året efter det år, hvor der er anmodet om ændringer.

Medlemsstaterne kan give producentorganisationerne tilladelse til i årets løb:

| a) | kun delvis at gennemføre deres driftsprogrammer |
| --- | --- |

a)

kun delvis at gennemføre deres driftsprogrammer

| b) | at ændre driftsprogrammernes indhold |
| --- | --- |

b)

at ændre driftsprogrammernes indhold

| c) | at forhøje driftsfondens beløb med højst 25 % og nedsætte den med en procentdel, der fastsættes af medlemsstaten, af det oprindeligt godkendte beløb, hvis driftsprogrammets overordnede formål fastholdes |
| --- | --- |

c)

at forhøje driftsfondens beløb med højst 25 % og nedsætte den med en procentdel, der fastsættes af medlemsstaten, af det oprindeligt godkendte beløb, hvis driftsprogrammets overordnede formål fastholdes

| d) | føje national finansiel støtte til driftsfonden, hvis artikel 53 finder anvendelse. |
| --- | --- |

d)

føje national finansiel støtte til driftsfonden, hvis artikel 53 finder anvendelse.

Medlemsstaterne fastsætter, på hvilke betingelser driftsprogrammerne kan ændres i årets løb uden forhåndsgodkendelse fra medlemsstaternes myndigheder. Disse ændringer er kun støtteberettigede, hvis producentorganisationen straks giver de kompetente myndigheder meddelelse om dem.

Medlemsstaterne kan ændre de procentdele, der er anført i andet afsnit, litra c), i tilfælde af sammenlægning af producentorganisationer som anført i artikel 15, stk. 1.

3.   Anmodninger om ændringer vedlægges dokumentation for årsagen til ændringerne og deres art og betydning.

Afdeling 4

Støtte

Artikel 35

Forskudsbetalinger

1.   Medlemsstaterne kan give producentorganisationerne tilladelse til at ansøge om forskud på en del af støtten. Dette forskud skal svare til de forudsete udgifter i forbindelse med driftsprogrammet for den tre- eller firemåneders periode, der begynder i den måned, hvor forskudsansøgningen indgives.

Medlemsstaterne fastsætter betingelser for at sikre, at de finansielle bidrag til driftsfonden er blevet opkrævet i overensstemmelse med artikel 24 og 25, og at tidligere forskud og det tilsvarende bidrag fra producentorganisationen faktisk er brugt.

2.   Der kan indgives ansøgninger om frigivelse af sikkerhedsstillelse i det igangværende programår, og disse vedlægges dokumentation som fakturaer og dokumenter som bevis for, at betalingen har fundet sted.

Sikkerhedsstillelsen frigives for op til 80 % af forskuddet.

3.   Hvis driftsprogrammer ikke overholdes, eller hvis forpligtelserne i artikel 5, litra b) og c), i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 misligholdes i alvorlig grad, inddrages sikkerhedsstillelsen, uden at dette indskrænker anvendelsen af andre administrative sanktioner i henhold til kapitel V, afdeling 3, i dette afsnit.

Hvis andre krav ikke overholdes, inddrages sikkerhedsstillelsen i forhold til, hvor alvorlig den konstaterede uregelmæssighed er.

Artikel 36

Ophør af et driftsprogram og afbrydelse af anerkendelse

1.   Hvis en producentorganisation eller en sammenslutning af producentorganisationer ophører med at gennemføre sit driftsprogram inden udløbet af den planlagte varighed, foretages der ingen yderligere betalinger til denne organisation eller sammenslutning for aktioner, der gennemføres efter ophørsdatoen.

2.   Støtte, der er modtaget til støtteberettigede aktioner, som er gennemført før ophøret af driftsprogrammet, inddrives ikke, såfremt:

| a) | den pågældende producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer har overholdt anerkendelseskriterierne, og målene for de aktioner, der er fastsat i driftsprogrammet, var opfyldt på ophørstidspunktet og |
| --- | --- |

a)

den pågældende producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer har overholdt anerkendelseskriterierne, og målene for de aktioner, der er fastsat i driftsprogrammet, var opfyldt på ophørstidspunktet og

| b) | producentorganisationen, sammenslutningen af producentorganisationer eller datterselskaber, der opfylder kravet om 90 %, jf. artikel 22, stk. 8, eller medlemmerne deraf fortsat er i besiddelse af og anvender de investeringer, der finansieres med støtte fra driftsfonden, mindst indtil udløbet af afskrivningsperioden, jf. artikel 31, stk. 5. I modsat fald skal den finansielle støtte fra EU, der er betalt til at finansiere disse investeringer, inddrives og tilbagebetales til EGFL. |
| --- | --- |

b)

producentorganisationen, sammenslutningen af producentorganisationer eller datterselskaber, der opfylder kravet om 90 %, jf. artikel 22, stk. 8, eller medlemmerne deraf fortsat er i besiddelse af og anvender de investeringer, der finansieres med støtte fra driftsfonden, mindst indtil udløbet af afskrivningsperioden, jf. artikel 31, stk. 5. I modsat fald skal den finansielle støtte fra EU, der er betalt til at finansiere disse investeringer, inddrives og tilbagebetales til EGFL.

3.   Den finansielle støtte fra EU til flerårige forpligtelser, f.eks. miljøforanstaltninger, skal, hvis deres langsigtede mål og forventede fordele ikke kan realiseres på grund af afbrydelsen af foranstaltningen, inddrives og tilbagebetales til EGFL.

4.   Denne artikel finder tilsvarende anvendelse i tilfælde af frivillig afbrydelse af anerkendelse, tilbagetrækning af anerkendelse eller opløsning af producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer.

5.   Uretmæssigt udbetalt støtte inddrives i overensstemmelse med artikel 67.

KAPITEL III

Kriseforebyggelse og krisestyring

Afdeling 1

Generelle bestemmelser

Artikel 37

Udvælgelse af kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger

Medlemsstaterne kan bestemme, at en eller flere af de foranstaltninger, der er anført i artikel 33, stk. 3, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013, ikke finder anvendelse på deres område.

Artikel 38

Lån til finansiering af kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger

Lån, der er optaget for at finansiere kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger i henhold til artikel 33, stk. 3, femte afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013, kan af behørigt begrundede økonomiske årsager overføres til et efterfølgende driftsprogram, hvis tilbagebetalingsperioden for dem er længere end driftsprogrammets varighed.

Afdeling 2

Investeringer med henblik på en mere effektiv forvaltning af de mængder, der bringes i omsætning

Artikel 39

Investeringer i forbindelse med forvaltningen af mængder

1.   Medlemsstaterne medtager i deres nationale strategi listen over de støtteberettigede investeringer, der tager sigte på at opnå en mere effektiv forvaltning af de mængder, der bringes i omsætning, jf. artikel 33, stk. 3, første afsnit, litra a), i forordning (EU) nr. 1308/2013.

2.   Medlemsstaterne skal, før de godkender driftsprogrammer, der indeholder aktioner vedrørende investeringer, der er omhandlet i stk. 1, kræve dokumentation for, at de foreslåede investeringer er egnede til effektivt at forebygge eller bedre at modstå en krise.

Afdeling 3

Støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde

Artikel 40

Betingelser for støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde

1.   Medlemsstaterne fastsætter nærmere bestemmelser for støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde, jf. artikel 33, stk. 3, første afsnit, litra d), i forordning (EU) nr. 1308/2013.

2.   Den støtte, der er omhandlet i stk. 1, omfatter både den finansielle støtte fra EU og producentorganisationens bidrag. Det samlede støttebeløb må ikke overstige 5 %, 4 % og 2 % af producentorganisationens bidrag til den gensidige fond i henholdsvis dennes første, andet og tredje driftsår.

3.   En producentorganisation kan kun modtage den støtte, der er anført i stk. 1, én gang og kun i fondens tre første driftsår. Hvis en producentorganisation først anmoder om støtte i fondens andet eller tredje driftsår, udgør støtten henholdsvis 4 % og 2 %.

4.   Medlemsstaterne kan fastsætte lofter over de beløb, producentorganisationerne kan modtage i støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde.

Afdeling 4

Genplantning af frugtplantager efter en obligatorisk rydning

Artikel 41

Genplantning af frugtplantager

1.   Hvis en medlemsstat i sin nationale strategi medtager genplantning af frugtplantager, hvis det er nødvendigt efter en obligatorisk rydning af sundheds- eller plantesundhedsårsager, jf. artikel 33, stk. 3, første afsnit, litra e), i forordning (EU) nr. 1308/2013, skal de iværksatte foranstaltninger være i overensstemmelse med Rådets direktiv 2000/29/EF (12).

2.   Genplantning af frugtplantager må ikke udgøre mere end 20 % af driftsprogrammets samlede udgifter. Medlemsstaterne kan beslutte at fastsætte en lavere procentgrænse.

Afdeling 5

Tilbagekøb fra markedet

Artikel 42

Anvendelsesområde

Denne afdeling indeholder bestemmelser om tilbagekøb fra markedet og gratis uddeling, jf. henholdsvis artikel 33, stk. 3, første afsnit, litra f), og artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

Artikel 43

Treårigt gennemsnit for tilbagekøb af produkter til gratis uddeling

1.   Den grænse på 5 % af den afsatte produktionsmængde, der henvises til i artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013, beregnes på grundlag af et aritmetisk gennemsnit af de samlede mængder produkter, som producentorganisationens anerkendelse omfatter, og som markedsføres af producentorganisationen i de tre foregående år.

2.   For nyligt anerkendte producentorganisationer lægges følgende oplysninger til grund for de produktionsår, der går forud for anerkendelsen:

| a) | hvis organisationen var en producentsammenslutning, i givet fald de tilsvarende oplysninger for denne producentsammenslutning eller |
| --- | --- |

a)

hvis organisationen var en producentsammenslutning, i givet fald de tilsvarende oplysninger for denne producentsammenslutning eller

| b) | den mængde, der dannede grundlaget for anmodningen om anerkendelse. |
| --- | --- |

b)

den mængde, der dannede grundlaget for anmodningen om anerkendelse.

Artikel 44

Forhåndsmeddelelse om tilbagekøb

1.   Producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer sender på forhånd medlemsstaternes kompetente myndigheder en skriftlig eller elektronisk meddelelse, hvis de har til hensigt at tilbagekøbe produkter.

Meddelelsen skal bl.a. indeholde en liste over de produkter, der vil blive tilbagekøbt, og deres vigtigste kendetegn ud fra de gældende handelsnormer, et skøn over den tilbagekøbte mængde af hvert produkt, deres forventede anvendelse og det sted, hvor de tilbagekøbte produkter kan blive kontrolleret i henhold til artikel 29 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.

Meddelelserne skal indeholde en skriftlig attestering af, at de produkter, der vil blive tilbagekøbt, er i overensstemmelse med de gældende handelsnormer eller mindstekrav, jf. artikel 15 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.

2.   Medlemsstaterne fastsætter nærmere regler for de meddelelser, jf. stk. 1, der sendes af producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer, navnlig hvad angår fristerne herfor.

Artikel 45

Støtte

1.   Støtten til tilbagekøb, der omfatter både finansiel bistand fra EU og bidrag fra producentorganisationen, må ikke overstige de beløb, der er fastsat i bilag IV.

For produkter, der ikke er anført i bilag IV, fastsætter medlemsstaterne maksimale støttebeløb, der omfatter både finansiel bistand fra EU og bidrag fra producentorganisationen, på et niveau, der ikke overstiger 40 % af de gennemsnitlige markedspriser for de foregående fem år i tilfælde af gratis uddeling, og på et niveau, der ikke overstiger 30 % af de gennemsnitlige markedspriser for de foregående fem år, for andre anvendelsesformål end gratis uddeling.

Hvis producentorganisationen har modtaget godtgørelse fra tredjemand for tilbagekøbte produkter, nedsættes den støtte, der er nævnt i første afsnit, med et beløb, som svarer til den modtagne godtgørelse. De pågældende frugter og grøntsager må for at være støtteberettigede ikke bringes på markedet igen.

2.   Tilbagekøb fra markedet må ikke overstige 5 % af en given producentorganisations afsatte produktionsmængde af et givet produkt. Mængder, der er afhændet på en af de måder, der er nævnt i artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013, eller på en anden måde, som medlemsstaterne har godkendt i henhold til artikel 46, stk. 2, i nærværende forordning, medregnes dog ikke i denne procentsats.

Den afsatte produktionsmængde, der er omhandlet i første afsnit, beregnes som gennemsnittet af de produktionsmængder, der er afsat i de foregående tre år. Hvis disse oplysninger ikke foreligger, anvendes den afsatte produktionsmængde, som producentorganisationen blev anerkendt for.

Procentsatsen i første afsnit er et årligt gennemsnit for en treårsperiode, der inkluderer det pågældende år og de to foregående år, der i et år højst må overskrides med 5 procentpoint.

3.   EU's finansielle støtte i forbindelse med tilbagekøb af frugt og grøntsager, som afhændes ved gratis uddeling til velgørende institutioner og institutioner som omhandlet i artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013, må kun anvendes til betaling af produkter, der afhændes i henhold til nærværende artikels stk. 1, og de omkostninger, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, og artikel 17, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.

Artikel 46

Tilbagekøbte produkters anvendelsesformål

1.   Medlemsstaterne bestemmer, hvad de produkter, der købes tilbage fra markedet, må anvendes til. De vedtager bestemmelser for at forhindre, at de tilbagekøbte produkter eller anvendelsen af dem får negative følger for miljøet eller plantesundheden.

2.   Til de anvendelsesformål, der er nævnt i stk. 1, hører gratis uddeling, jf. artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013, og tilsvarende anvendelsesformål, som medlemsstaterne har godkendt.

Medlemsstater kan efter anmodning give velgørende organisationer og institutioner som omhandlet i artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013 mulighed for at anmode om et bidrag fra de endelige modtagere af produkter, som er tilbagekøbt fra markedet.

Når de pågældende velgørende organisationer og institutioner har opnået en sådan tilladelse, skal de, ud over at overholde forpligtelserne i artikel 47, stk. 1, i nærværende forordning føre finansregnskab over den pågældende uddeling.

Modtagerne af de gratis uddelte frugt- og grøntsagsprodukter kan betale forarbejdningsvirksomhederne i naturalier, hvis betalingen kun kompenserer for forarbejdningsomkostningerne, og hvis den medlemsstat, hvor betalingen finder sted, har fastsat regler, der sikrer, at de forarbejdede produkter virkelig er beregnet til forbrug for de endelige modtagere, som er nævnt i andet afsnit.

Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at fremme kontakten og samarbejdet mellem producentorganisationerne og de velgørende institutioner og andre institutioner, som de har godkendt, jf. artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

3.   Produkterne skal kunne afhændes til forarbejdningsindustrien. Medlemsstaterne fastsætter nærmere bestemmelser for at forhindre fordrejning af konkurrencevilkårene for den pågældende industri i EU eller for importerede produkter, og at tilbagekøbte produkter bliver bragt på markedet igen. Alkohol, der fremkommer ved destillation, må udelukkende anvendes til industri- eller energiformål.

Artikel 47

Betingelser for modtagere af tilbagekøbte produkter

1.   De modtagere af tilbagekøbte produkter, der er nævnt i artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013, forpligter sig til:

| a) | at overholde de regler, der er fastlagt i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 |
| --- | --- |

a)

at overholde de regler, der er fastlagt i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013

| b) | at føre et detaljeret lagerregnskab over de pågældende operationer |
| --- | --- |

b)

at føre et detaljeret lagerregnskab over de pågældende operationer

| c) | at underkaste sig kontrol som fastsat i EU-retten og |
| --- | --- |

c)

at underkaste sig kontrol som fastsat i EU-retten og

| d) | at fremlægge bilagene vedrørende de pågældende produkters endelige anvendelse i form af en overtagelsesattest eller et tilsvarende dokument, der bekræfter, at de tilbagekøbte produkter er afhentet af tredjemand med henblik på anvendelse til gratis uddeling. |
| --- | --- |

d)

at fremlægge bilagene vedrørende de pågældende produkters endelige anvendelse i form af en overtagelsesattest eller et tilsvarende dokument, der bekræfter, at de tilbagekøbte produkter er afhentet af tredjemand med henblik på anvendelse til gratis uddeling.

Medlemsstaterne kan beslutte, at modtagerne ikke behøver at føre regnskab som anført i første afsnit, litra b), hvis de kun modtager mængder, der er under de maksimale mængder, de selv fastlægger, og de baserer sig på en dokumenteret risikoanalyse.

2.   Modtagerne af tilbagekøbte produkter til andre anvendelsesformål forpligter sig til:

| a) | at overholde de regler, der er fastlagt i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 |
| --- | --- |

a)

at overholde de regler, der er fastlagt i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013

| b) | at føre et detaljeret lagerregnskab og finansregnskab, hvis medlemsstaten finder det nødvendigt, selv om produktet er blevet denatureret inden leveringen |
| --- | --- |

b)

at føre et detaljeret lagerregnskab og finansregnskab, hvis medlemsstaten finder det nødvendigt, selv om produktet er blevet denatureret inden leveringen

| c) | at underkaste sig kontrol som fastsat i EU-retten og |
| --- | --- |

c)

at underkaste sig kontrol som fastsat i EU-retten og

| d) | ikke at anmode om supplerende støtte til den alkohol, der fremstilles af de pågældende produkter, når der er tale om tilbagekøbte produkter til destillation. |
| --- | --- |

d)

ikke at anmode om supplerende støtte til den alkohol, der fremstilles af de pågældende produkter, når der er tale om tilbagekøbte produkter til destillation.

Afdeling 6

Grøn høst og undladt høst

Artikel 48

Betingelser for grøn høst og undladt høst

1.   Grøn høst og undladt høst som omhandlet i artikel 33, stk. 3, første afsnit, litra g), i forordning (EU) nr. 1308/2013 skal ses som et supplement og et alternativ til de almindelige dyrkningsmetoder.

2.   Frugt- og grøntsagsplanter, som har været genstand for grøn høst eller undladt høst, må ikke anvendes til yderligere produktionsformål i samme vækstsæson, efter at foranstaltningen har fundet sted.

3.   Foranstaltninger vedrørende grøn høst kan ikke anvendes for frugt og grøntsager, hvor den normale høst allerede er gået i gang, og foranstaltninger vedrørende undladt høst kan ikke anvendes, hvor der er hentet en erhvervsmæssig produktion på det pågældende areal i forbindelse med den normale produktionscyklus.

Første afsnit anvendes ikke i tilfælde, hvor frugt og grøntsager har en høstperiode på mere end en måned. I disse tilfælde dækker godtgørelsen i stk. 4 kun den produktion, som skulle have været høstet i seks uger efter grøn høst og undladt høst. De pågældende frugt- og grøntsagsplanter må ikke anvendes til yderligere produktionsformål i samme vækstsæson, efter at foranstaltningen har fundet sted.

I forbindelse med andet afsnit kan medlemsstaterne forbyde anvendelsen af grøn høst og undladt høst, hvis der i tilfælde af grøn høst er en betydelig del af den normale høst, som allerede er udført, og hvis der i tilfælde af undladt høst allerede er hentet en betydelig del af den erhvervsmæssige produktion. En medlemsstat, der agter at anvende denne bestemmelse, fastsætter i sin nationale strategi, hvad den anser for at være en betydelig del.

Grøn høst og undladt høst kan ikke anvendes for samme produkt og samme areal i et givet år, bortset fra de i andet afsnit omhandlede tilfælde, hvor begge foranstaltninger kan anvendes samtidigt.

4.   Støtte til grøn høst dækker kun de produkter, som fysisk er på markerne, og som faktisk har været genstand for grøn høst. Godtgørelserne, der omfatter både finansiel bistand fra EU og bidrag fra producentorganisationen til grøn høst og undladt høst, er betalinger pr. hektar, som fastsættes af medlemsstaten i henhold til artikel 49, første afsnit, litra a), således at de ikke dækker mere end 90 % af det maksimale støtteniveau for tilbagekøb fra markedet, som kan anvendes på tilbagekøb til andre formål end gratis uddeling som omhandlet i artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

5.   Producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer sender på forhånd medlemsstaternes kompetente myndigheder en skriftlig eller elektronisk meddelelse, hvis de har til hensigt at gennemføre grøn høst eller undladt høst.

Artikel 49

Medlemsstaternes forpligtelser

Medlemsstaterne vedtager:

| a) | nærmere bestemmelser for gennemførelsen af foranstaltningerne med grøn høst og undladt høst, herunder om forhåndsmeddelelser om grøn høst og undladt høst, deres indhold og frister, om den godtgørelse, der skal betales, og om anvendelsen af foranstaltningerne, og opstiller en liste over de produkter, der er omfattet af foranstaltningerne |
| --- | --- |

a)

nærmere bestemmelser for gennemførelsen af foranstaltningerne med grøn høst og undladt høst, herunder om forhåndsmeddelelser om grøn høst og undladt høst, deres indhold og frister, om den godtgørelse, der skal betales, og om anvendelsen af foranstaltningerne, og opstiller en liste over de produkter, der er omfattet af foranstaltningerne

| b) | bestemmelser for at forhindre, at gennemførelsen af foranstaltningerne får negative følger for miljøet eller plantesundheden. |
| --- | --- |

b)

bestemmelser for at forhindre, at gennemførelsen af foranstaltningerne får negative følger for miljøet eller plantesundheden.

Medlemsstaterne kontrollerer, at foranstaltningerne gennemføres korrekt, bl.a. i forhold til bestemmelserne i første afsnit, litra a) og b). Hvis medlemsstaterne finder, at foranstaltningerne ikke er blevet gennemført korrekt, må de ikke godkende anvendelsen af foranstaltningerne.

Afdeling 7

Høstforsikring

Artikel 50

Målet med høstforsikringsforanstaltninger

Høstforsikringsforanstaltninger, jf. artikel 33, stk. 3, første afsnit, litra h), i forordning (EU) nr. 1308/2013, bidrager til at beskytte producenternes indkomster og dække markedstab, som producentorganisationen eller dens medlemmer har lidt som følge af naturkatastrofer, vejrforhold eller eventuelt sygdomme eller skadedyrsangreb.

Artikel 51

Gennemførelse af høstforsikringsforanstaltninger

1.   Medlemsstaterne fastsætter nærmere bestemmelser for gennemførelse af høstforsikringsforanstaltninger, herunder bestemmelser, der er nødvendige for at sikre, at høstforsikringsforanstaltningerne ikke fordrejer konkurrencevilkårene på forsikringsmarkedet.

2.   Medlemsstaterne kan bevilge supplerende nationale midler til de høstforsikringsforanstaltninger, der finansieres af driftsfonden. Den samlede offentlige støtte til høstforsikringer må dog ikke overstige:

| a) | 80 % af producenternes udgifter til præmier for forsikring mod tab som følge af ugunstige vejrforhold, der kan henregnes under naturkatastrofer |
| --- | --- |

a)

80 % af producenternes udgifter til præmier for forsikring mod tab som følge af ugunstige vejrforhold, der kan henregnes under naturkatastrofer

| b) | 50 % af producenternes udgifter til præmier for forsikring mod:






  i) | tab som omhandlet i litra a) og andre tab som følge af ugunstige vejrforhold og |
| --- | --- | --- |

b)

50 % af producenternes udgifter til præmier for forsikring mod:

i)

tab som omhandlet i litra a) og andre tab som følge af ugunstige vejrforhold og

| ii) | tab som følge af dyre- eller plantesygdomme eller skadedyrsangreb. |
| --- | --- |

ii)

tab som følge af dyre- eller plantesygdomme eller skadedyrsangreb.

Loftet i første afsnit, litra b), gælder også, selv om den finansielle støtte fra EU i henhold til artikel 34, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 ellers vil kunne dække 60 % af driftsfondens udgifter.

3.   Høstforsikringsforanstaltninger omfatter ikke forsikringserstatninger, der dækker mere end 100 % af producenternes indkomsttab, idet der tages hensyn til eventuelle udbetalinger fra andre støtteordninger i forbindelse med den forsikrede risiko.

KAPITEL IV

National finansiel bistand

Artikel 52

Producenternes organisationsgrad og definition af et område

1.   Med henblik på artikel 35, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 beregnes producenternes organisationsgrad i et område af en medlemsstat på grundlag af værdien af frugt og grøntsager, der er produceret i det pågældende område, og som er afsat af:

| a) | anerkendte producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer og |
| --- | --- |

a)

anerkendte producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer og

| b) | producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, og producentorganisationer og producentsammenslutninger som omhandlet i artikel 27 forordning (EU) nr. 1305/2013. |
| --- | --- |

b)

producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, og producentorganisationer og producentsammenslutninger som omhandlet i artikel 27 forordning (EU) nr. 1305/2013.

Værdien af de frugter og grøntsager, der er produceret, divideres med den samlede værdi af de frugter og grøntsager, der er produceret i dette område.

Værdien af frugt og grøntsager, der er produceret i det pågældende område, og som er afsat af de organisationer, sammenslutninger og grupper, der er nævnt i første afsnit, litra a) og b), omfatter kun de produkter, for hvilke disse producentorganisationer, sammenslutninger og grupper er anerkendt. Artikel 22 finder tilsvarende anvendelse.

Kun frugt og grøntsager, der er produceret i den pågældende region af producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger og deres medlemmer, og som er afsat af dem, medtages i beregningen af denne værdi.

Med hensyn til beregningen af den samlede værdi af de frugt- og grøntsager, der er produceret i nævnte område, finder metoden i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 (13) tilsvarende anvendelse.

2.   Producenternes organisationsgrad i et område af en medlemsstat anses for at være særlig lav, hvis den gennemsnitlige organisationsgrad beregnet i overensstemmelse med stk. 1 for de sidste tre år, som der foreligger data for, er mindre end 20 %.

3.   Der kan kun ydes national finansiel støtte til frugt- og grøntsager, der er produceret i det område, der er omhandlet i stk. 1 og 2.

4.   Ved anvendelsen af dette kapitel skal medlemsstaterne definere områderne som en bestemt del af deres område efter objektive og ikke-diskriminerende kriterier, som f.eks. deres agronomiske og økonomiske karakteristika samt deres regionale landbrugs/frugt- og grøntsagspotentiale, eller deres institutionelle eller administrative struktur, og for hvilke der findes data til at beregne organiseringsgraden efter stk. 1.

De områder, som en medlemsstat definerer med henblik på anvendelsen af dette kapitel, må ikke ændres i mindst fem år, medmindre en sådan ændring er objektivt begrundet ud fra væsentlige hensyn, der ikke står i forbindelse med beregningen af organiseringsgraden for producenter i det eller de pågældende områder.

Når en medlemsstat anmoder om en delvis refusion af national finansiel støtte i overensstemmelse med artikel 20 gennemførelsesforordning (EU) 2017/892, skal den pågældende anmodning vedrøre den samme definition af områder som den, der er anført i anmodningen om tilladelse.

Artikel 53

Ændringer af driftsprogrammet

En producentorganisation, der ønsker at ansøge om national finansiel støtte, ændrer om nødvendigt sit driftsprogram i henhold til artikel 34.

KAPITEL V

Generelle bestemmelser

Afdeling 1

Meddelelser og rapporter

Artikel 54

Medlemsstaternes meddelelser om producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger

Medlemsstaterne giver Kommissionen følgende oplysninger og dokumenter:

| a) | senest den 31. januar hvert år driftsfondenes samlede størrelse, der det pågældende år er godkendt for samtlige driftsprogrammer. Driftsfondenes samlede beløbsstørrelse og den samlede finansielle bistand fra EU til driftsfondene skal fremgå af denne meddelelse. Beløbene fordeles endvidere på kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger og andre foranstaltninger. |
| --- | --- |

a)

senest den 31. januar hvert år driftsfondenes samlede størrelse, der det pågældende år er godkendt for samtlige driftsprogrammer. Driftsfondenes samlede beløbsstørrelse og den samlede finansielle bistand fra EU til driftsfondene skal fremgå af denne meddelelse. Beløbene fordeles endvidere på kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger og andre foranstaltninger.

| b) | senest den 15. november hvert år en årlig rapport om producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer og om producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, og om driftsfonde, driftsprogrammer og anerkendelsesplaner, der er i drift i løbet af det foregående år. Denne årlige rapport skal indeholde de oplysninger, der er fastsat i bilag V til nærværende forordning |
| --- | --- |

b)

senest den 15. november hvert år en årlig rapport om producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer og om producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, og om driftsfonde, driftsprogrammer og anerkendelsesplaner, der er i drift i løbet af det foregående år. Denne årlige rapport skal indeholde de oplysninger, der er fastsat i bilag V til nærværende forordning

| c) | senest den 31. januar hvert år de beløb, der svarer til hver af de kommende årlige perioder til gennemførelse af anerkendelsesplanerne for producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, herunder også det pågældende gennemførelsesår. Godkendte og anslåede beløb skal opgives. Denne meddelelse skal indeholde følgende oplysninger for hver producentsammenslutning og for hver kommende årlig periode til gennemførelse af planen:






  i) | det samlede beløb for den årlige periode til gennemførelse af anerkendelsesplanen, den finansielle bistand fra EU og bidragene fra medlemsstaterne, producentsammenslutningerne og deres medlemmer |
| --- | --- | --- |

c)

senest den 31. januar hvert år de beløb, der svarer til hver af de kommende årlige perioder til gennemførelse af anerkendelsesplanerne for producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, herunder også det pågældende gennemførelsesår. Godkendte og anslåede beløb skal opgives. Denne meddelelse skal indeholde følgende oplysninger for hver producentsammenslutning og for hver kommende årlig periode til gennemførelse af planen:

i)

det samlede beløb for den årlige periode til gennemførelse af anerkendelsesplanen, den finansielle bistand fra EU og bidragene fra medlemsstaterne, producentsammenslutningerne og deres medlemmer

| ii) | en opdeling af støtte, der er ydet i medfør af henholdsvis artikel 103a, stk. 1, litra a) og litra b), i forordning (EF) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

ii)

en opdeling af støtte, der er ydet i medfør af henholdsvis artikel 103a, stk. 1, litra a) og litra b), i forordning (EF) nr. 1234/2007.

Artikel 55

Medlemsstaternes meddelelser om producentpriser på frugt og grøntsager på det indre marked

1.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen senest kl. 12.00 (belgisk tid) hver onsdag om de vejede gennemsnitlige priser på frugt og grøntsager, der er opført i bilag VI, i løbet af den foregående uge, hvis der er data til rådighed.

For frugt og grøntsager, der er omfattet af den generelle handelsnorm, der er anført i del A i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, indberettes der kun priser for produkter, der er i overensstemmelse med denne norm, mens der for produkter, som er omfattet af en særlig handelsnorm, jf. del B i samme bilag, kun indberettes priser for produkter i klasse I.

Medlemsstaterne meddeler en enkelt vejet gennemsnitlig pris for de produkttyper og -sorter, størrelser og præsentationer, der er anført i bilag VI til nærværende forordning. Vedrører noteringerne andre typer, sorter, størrelser eller præsentationer end dem, der er anført i det pågældende bilag, giver medlemsstaterne Kommissionen meddelelse om, hvilke typer, sorter, størrelser og præsentationer noteringerne gælder for.

Noteringerne gælder for produkter ab emballeringsvirksomhed, sorteret, emballeret og eventuelt på paller, udtrykt i EUR/100 kg nettovægt.

2.   Medlemsstaterne udpeger repræsentative markeder i det område, hvor de pågældende frugter og grøntsager produceres. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om de repræsentative markeder og deres vægt i gennemsnittet i den første meddelelse, eller når de ændres. Medlemsstaterne kan frivilligt give meddelelse om andre priser.

Afdeling 2

Overvågning og evaluering af driftsprogrammer og nationale strategier

Artikel 56

Fælles præstationsindikatorer

1.   Driftsprogrammerne og de nationale strategier overvåges og evalueres, således at det kan vurderes, hvilke fremskridt der gøres med opfyldelsen af de mål, der er fastsat for driftsprogrammerne, og hvor effektive og virkningsfulde de er set i forhold til disse mål.

2.   Fremskridt og effektivitet vurderes ved hjælp af fælles præstationsindikatorer, jf. bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2017/892, for udgangssituationen og input (finansiel gennemførelse), output, resultater og virkninger af de driftsprogrammer, der gennemføres.

3.   Medlemsstaterne kan specificere yderligere indikatorer i deres nationale strategi.

Artikel 57

Procedurer for overvågning og evaluering af driftsprogrammer

1.   Producentorganisationerne og sammenslutningerne af producentorganisationer skal etablere et system til indsamling, registrering og opbevaring af oplysninger til udarbejdelse af relevante indikatorer for overvågning og evaluering af driftsprogrammerne.

2.   Overvågningen gennemføres således, at den fører til:

| a) | at programgennemførelsens kvalitet kontrolleres |
| --- | --- |

a)

at programgennemførelsens kvalitet kontrolleres

| b) | at det klarlægges, om der er behov for justeringer eller revurderinger af driftsprogrammet |
| --- | --- |

b)

at det klarlægges, om der er behov for justeringer eller revurderinger af driftsprogrammet

| c) | at der foreligger oplysninger til rapporteringskravene. Oplysninger om resultaterne af overvågningen medtages i den årlige rapport, der er omhandlet i artikel 21, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892. |
| --- | --- |

c)

at der foreligger oplysninger til rapporteringskravene. Oplysninger om resultaterne af overvågningen medtages i den årlige rapport, der er omhandlet i artikel 21, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.

3.   Evalueringen sker i form af en rapport i det næstsidste år for gennemførelsen af driftsprogrammet, jf. artikel 21, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.

Ved evalueringen undersøges det, hvilke fremskridt der er gjort set i forhold til programmets overordnede mål. Der skal til dette formål anvendes fælles præstationsindikatorer vedrørende udgangssituationen, output og resultater.

Hvis det er relevant, omfatter evalueringen en kvalitativ vurdering af resultaterne af miljøaktionerne og deres virkninger med hensyn til:

| a) | at forebygge jorderosion |
| --- | --- |

a)

at forebygge jorderosion

| b) | at reducere brugen eller forbedre forvaltningen af plantebeskyttelsesmidler |
| --- | --- |

b)

at reducere brugen eller forbedre forvaltningen af plantebeskyttelsesmidler

| c) | at beskytte levesteder og biodiversiteten og |
| --- | --- |

c)

at beskytte levesteder og biodiversiteten og

| d) | at bevare landskabet. |
| --- | --- |

d)

at bevare landskabet.

Resultaterne heraf benyttes til:

| a) | at forbedre driftsprogrammets kvalitet |
| --- | --- |

a)

at forbedre driftsprogrammets kvalitet

| b) | at klarlægge, om der er behov for mere omfattende ændringer af driftsprogrammet og |
| --- | --- |

b)

at klarlægge, om der er behov for mere omfattende ændringer af driftsprogrammet og

| c) | at høste erfaringer, der kan udnyttes til at forbedre fremtidige driftsprogrammer. |
| --- | --- |

c)

at høste erfaringer, der kan udnyttes til at forbedre fremtidige driftsprogrammer.

Evalueringsrapporten knyttes som bilag til den tilsvarende årlige rapport, der er anført i artikel 21, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.

Artikel 58

Procedurer for overvågning og evaluering af den nationale strategi

1.   Medlemsstaterne indfører et system til indsamling, registrering og ajourføring af den elektroniske information, der kræves for at indsamle de indikatorer, der er anført i artikel 56. Til dette formål benytter de den information, som producentorganisationerne og sammenslutningerne af producentorganisationer har fremsendt, vedrørende overvågningen og evalueringen af deres driftsprogrammer.

2.   Overvågningen skal gennemføres løbende, således at det kan vurderes, hvilke fremskridt der gøres med opfyldelsen af de mål, der er fastsat for driftsprogrammerne. Med henblik herpå anvendes oplysningerne i de årlige rapporter, som producentorganisationerne og sammenslutningerne af producentorganisationer har fremsendt. Overvågningen gennemføres således, at den fører til:

| a) | at kvaliteten af driftsprogrammernes gennemførelse kontrolleres |
| --- | --- |

a)

at kvaliteten af driftsprogrammernes gennemførelse kontrolleres

| b) | at det klarlægges, om der er behov for justeringer eller revurdering af den nationale strategi med henblik på at nå de mål, der er opstillet for strategien, eller at forbedre forvaltningen af strategiens gennemførelse, herunder den finansielle forvaltning af driftsprogrammerne. |
| --- | --- |

b)

at det klarlægges, om der er behov for justeringer eller revurdering af den nationale strategi med henblik på at nå de mål, der er opstillet for strategien, eller at forbedre forvaltningen af strategiens gennemførelse, herunder den finansielle forvaltning af driftsprogrammerne.

3.   Formålet med evalueringen er at vurdere, hvilke fremskridt der gøres med at opfylde de overordnede mål for strategien. I den forbindelse anvendes de resultater af overvågningen og evalueringen af driftsprogrammerne, der er angivet i den seneste og den næstsidste årlige rapport, producentorganisationerne har fremsendt. Resultaterne af evalueringen benyttes til:

| a) | at forbedre strategiens kvalitet |
| --- | --- |

a)

at forbedre strategiens kvalitet

| b) | at klarlægge, om der er behov for mere omfattende ændringer af strategien. |
| --- | --- |

b)

at klarlægge, om der er behov for mere omfattende ændringer af strategien.

Evalueringen skal omfatte en evaluering, som skal gennemføres i 2020. Dens resultater skal udgøre en del af den for samme år årlige nationale rapport, som er omhandlet i artikel 54, litra b). Rapporten skal sigte mod at klarlægge udnyttelsesgraden for de økonomiske ressourcer og effektiviteten og gennemslagskraften af de driftsprogrammer, der er gennemført, og at vurdere, hvilke virkninger og konsekvenser disse programmer haft set i forhold til de overordnede og specifikke mål og foranstaltninger, der er fastsat i strategien, og eventuelt de andre mål, der er fastsat i artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

Afdeling 3

Administrative sanktioner

Artikel 59

Manglende overholdelse af anerkendelseskriterier

1.   Hvis en medlemsstat har fastlagt, at en producentorganisation ikke opfylder et af de anerkendelseskriterier, der er omhandlet i artikel 5, artikel 7, artikel 11, stk. 1 og 2, og artikel 17, sender den med anbefalet post den pågældende producentorganisation en varslingsskrivelse senest to måneder efter, at den manglende opfyldelse er konstateret, hvori den oplyser, hvilke afhjælpende foranstaltninger der kræves, og inden for hvilken frist de skal træffes, idet fristen dog ikke må være længere end fire måneder. Fra det tidspunkt, hvor den manglende opfyldelse konstateres, suspenderer medlemsstaten støttebetalingerne, indtil de afhjælpende foranstaltninger er truffet på en tilfredsstillende måde.

2.   Hvis der ikke træffes afhjælpende foranstaltninger som omhandlet i stk. 1 inden for den af medlemsstaten fastsatte frist, medfører det suspension af producentorganisations anerkendelse. Medlemsstaten underretter producentorganisationen om suspensionsperiodens varighed, der begynder umiddelbart efter udløbet af den frist, der er fastsat for at træffe disse afhjælpende foranstaltninger, og må ikke overstige 12 måneder fra den dato, hvor producentorganisationen har modtaget varslingsskrivelsen. Dette er med forbehold for anvendelsen af nationalt gældende horisontale lovgivningsbestemmelser, som eventuelt fastsætter suspension for sådanne handlinger, efter at der er indledt retlige procedurer.

Under suspensionen af anerkendelsen kan producentorganisationen fortsætte sine aktiviteter, men støtte tilbageholdes, indtil suspensionen ophæves. Det årlige støttebeløb nedsættes med 2 % for hver kalendermåned eller del deraf, hvor anerkendelsen er suspenderet.

Suspensionen ophæves den dag, hvor det ved kontrol bekræftes, at anerkendelseskriterierne er opfyldt.

3.   Hvis kriterierne ikke er opfyldt inden udgangen af den af medlemsstaten fastsatte suspensionsperiode, tilbagekalder medlemsstaten anerkendelsen med virkning fra den dato, hvor betingelserne for anerkendelsen ikke længere blev opfyldt, eller, hvis det ikke er muligt at klarlægge den dato, udbetales udestående støtte ikke, og uretmæssigt udbetalt støtte inddrives fra den dato, hvor den manglende opfyldelse blev fastslået. Dette er med forbehold for anvendelsen af nationalt gældende horisontale lovgivningsbestemmelser, som eventuelt fastsætter suspension af anerkendelse, efter at der er indledt retlige procedurer. Udestående støtte vedrørende den periode, hvori den manglende opfyldelse er konstateret, udbetales ikke, og uretmæssigt udbetalt støtte inddrives.

4.   Hvis en medlemsstat har fastslået, at en producentorganisation ikke opfylder andre anerkendelseskriterier omhandlet i artikel 154 i forordning (EU) nr. 1308/2013 end de i stk. 1 nævnte, sender den med anbefalet post den pågældende producentorganisation en varslingsskrivelse senest to måneder efter, den manglende opfyldelse er konstateret, hvori den oplyser, hvilken mangel der er konstateret, hvilke afhjælpende foranstaltninger der kræves, og inden for hvilken frist de skal træffes, idet fristen dog ikke må være længere end fire måneder.

5.   Hvis der ikke træffes afhjælpende foranstaltninger, jf. stk. 4, inden for den af medlemsstaten fastsatte tidsfrist, suspenderes betalingerne, og det årlige støttebeløb nedsættes med 1 % for hver kalendermåned eller del deraf efter udløbet af nævnte frist. Dette er med forbehold for anvendelsen af nationalt gældende horisontale lovgivningsbestemmelser, som eventuelt fastsætter suspension for sådanne handlinger, efter der er indledt retlige procedurer.

6.   Medlemsstaterne tilbagekalder anerkendelsen, hvis producentorganisationen ikke beviser, at kriterierne for mindstemængde eller -værdi af den afsatte produktion, jf. artikel 154, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013, er opfyldt senest den 15. oktober i det andet år efter det år, hvor disse kriterier ikke var opfyldt. Tilbagetrækningen får virkning fra den dato, hvor betingelserne for anerkendelse ikke længere var opfyldt, eller, hvis det ikke er muligt at fastsætte den dato, fra den dato, hvor den manglende opfyldelse blev konstateret. Udestående støtte vedrørende den periode, hvori den manglende opfyldelse er konstateret, udbetales ikke, og uretmæssigt udbetalt støtte inddrives.

Hvis en producentorganisation fremsender dokumentation til medlemsstaten om, at den på grund af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, sygdomme eller skadedyrsangreb og på trods af at den har truffet risikoforebyggelsesforanstaltningerne, ikke er i stand til at opfylde anerkendelseskriterierne, jf. artikel 154, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013, for så vidt angår mindstemængden eller -værdien af den af medlemsstaten fastsatte salgbare produktion, kan medlemsstaten dog for det pågældende år fravige bestemmelserne om mindstemængden eller -værdien af den salgbare produktion for denne producentorganisation.

7.   I de tilfælde, hvor stk. 1, 2, 4 og 5 finder anvendelse, kan medlemsstaterne foretage betalinger efter fristen i artikel 10 gennemførelsesforordning (EU) 2017/892. Disse betalinger må dog ikke finde sted efter den 15. oktober i det andet år efter året for programmets gennemførelse.

8.   Stk. 1-5 finder tilsvarende anvendelse i de tilfælde, hvor en producentorganisation ikke giver medlemsstaten de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 21 gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.

Artikel 60

Svig

1.   Medlemsstaterne suspenderer betalinger til og anerkendelse af en producentorganisation eller en sammenslutning af producentorganisationer, som er genstand for en national myndigheds undersøgelse i forbindelse med en anklage om svig i forbindelse med støtte, som er omfattet af forordning (EU) nr. 1308/2013, indtil anklagen er blevet afgjort.

2.   Hvis det konstateres, at en producentorganisation eller en sammenslutning af producentorganisationer har begået svig i forbindelse med støtte, som er omfattet af forordning (EU) nr. 1308/2013, skal medlemsstaterne gøre følgende, medmindre der anvendes andre sanktioner i henhold til EU's og medlemsstaternes lovgivning:

| a) | tilbagekalde anerkendelsen af den pågældende organisation eller sammenslutning |
| --- | --- |

a)

tilbagekalde anerkendelsen af den pågældende organisation eller sammenslutning

| b) | udelukke de pågældende aktioner fra at modtage støtte i henhold til driftsprogrammet og inddrive allerede udbetalt støtte i forbindelse med aktionerne og |
| --- | --- |

b)

udelukke de pågældende aktioner fra at modtage støtte i henhold til driftsprogrammet og inddrive allerede udbetalt støtte i forbindelse med aktionerne og

| c) | udelukke den pågældende organisation eller sammenslutning fra anerkendelse i det følgende år. |
| --- | --- |

c)

udelukke den pågældende organisation eller sammenslutning fra anerkendelse i det følgende år.

Artikel 61

Sanktion for ikke-støtteberettigede beløb

1.   Betalingerne beregnes på grundlag af støtteberettigede aktioner.

2.   Medlemsstaten gennemgår støtteansøgningen og fastsætter, hvilke beløb der er støtteberettigede. Den fastsætter det beløb, der:

| a) | vil skulle betales til støttemodtageren udelukkende på grundlag af ansøgningen |
| --- | --- |

a)

vil skulle betales til støttemodtageren udelukkende på grundlag af ansøgningen

| b) | skal betales til støttemodtageren, efter at det er undersøgt, om ansøgningen opfylder støttekriterierne. |
| --- | --- |

b)

skal betales til støttemodtageren, efter at det er undersøgt, om ansøgningen opfylder støttekriterierne.

3.   Hvis det beløb, der er fastsat i henhold til stk. 2, litra a), overstiger det beløb, der er fastsat i henhold til stk. 2, litra b), med mere end 3 %, skal der betales en bøde. Bøden er lig med forskellen mellem de beløb, der beregnes i henhold til stk. 2, litra a) og litra b). Der skal dog ikke betales bøde, hvis producentorganisationen kan begrunde, at den ikke selv er ansvarlig for, at det beløb, som ikke er støtteberettiget, er anført.

4.   Stk. 2 og 3 finder tilsvarende anvendelse på udgifter, der ikke er støtteberettigede, og som findes ved kontrol på stedet eller efterfølgende kontrol.

5.   Anmeldes og kontrolleres den afsatte produktions værdi, før der ansøges om støtte, lægges den anmeldte og den kontrollerede værdi til grund ved beregningen af beløbene i henhold til stk. 2, litra a) og litra b).

6.   Hvis betingelserne i artikel 33, stk. 5, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013 ikke er overholdt ved driftsprogrammets afslutning, nedsættes den samlede støtte til driftsprogrammets sidste år i forhold til omfanget af udgifter, der ikke er afholdt til miljøforanstaltninger.

Artikel 62

Administrative sanktioner i forlængelse af kontrol i første led af tilbagekøb

1.   Hvis der i forlængelse af kontrollen som omhandlet i artikel 29 gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 konstateres en manglende opfyldelse med hensyn til de handelsnormer eller mindstekrav, der er anført i artikel 15 gennemførelsesforordning (EU) 2017/892, der overskrider de fastsatte tolerancer, skal den pågældende producentorganisation betale en bøde, der beregnes i forhold til andelen af de tilbagekøbte produkter, der ikke opfylder betingelserne:

| a) | hvis de pågældende mængder udgør mindre end 10 % af de mængder, der rent faktisk er tilbagekøbt i henhold til nærværende forordnings artikel 44, er bøden lig med EU's finansielle støtte, beregnet på grundlag af mængderne af tilbagekøbte produkter, der ikke opfylder betingelserne |
| --- | --- |

a)

hvis de pågældende mængder udgør mindre end 10 % af de mængder, der rent faktisk er tilbagekøbt i henhold til nærværende forordnings artikel 44, er bøden lig med EU's finansielle støtte, beregnet på grundlag af mængderne af tilbagekøbte produkter, der ikke opfylder betingelserne

| b) | hvis de pågældende mængder udgør mellem 10 % og 25 % af mængder, der rent faktisk er tilbagekøbt, er bøden det dobbelte af EU's finansielle støtte, beregnet på grundlag af mængderne af tilbagekøbte produkter, der ikke opfylder betingelserne eller |
| --- | --- |

b)

hvis de pågældende mængder udgør mellem 10 % og 25 % af mængder, der rent faktisk er tilbagekøbt, er bøden det dobbelte af EU's finansielle støtte, beregnet på grundlag af mængderne af tilbagekøbte produkter, der ikke opfylder betingelserne eller

| c) | hvis de pågældende mængder udgør mere end 25 % af de mængder, der rent faktisk er tilbagekøbt, er bøden lig med EU's finansielle bistand for hele den mængde, der er givet meddelelse om i henhold til artikel 44 denne forordning. |
| --- | --- |

c)

hvis de pågældende mængder udgør mere end 25 % af de mængder, der rent faktisk er tilbagekøbt, er bøden lig med EU's finansielle bistand for hele den mængde, der er givet meddelelse om i henhold til artikel 44 denne forordning.

2.   Bøderne i stk. 1 finder anvendelse med forbehold af en eventuel bøde, der pålægges i henhold til artikel 61.

Artikel 63

Administrative sanktioner over for producentorganisationer i forbindelse med tilbagekøb

Udgifter til tilbagekøb er ikke støtteberettigede, hvis produkterne ikke er blevet afhændet, som medlemsstaten har bestemt i henhold til artikel 46, stk. 1, eller operationen har haft negative følger for miljøet eller plantesundheden, med forbehold af en eventuel bøde, der pålægges i henhold til artikel 61.

Artikel 64

Administrative sanktioner over for modtagere af tilbagekøbte produkter

Hvis der ved den kontrol, der føres i henhold til artikel 29 og 30 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892, konstateres uregelmæssigheder, som kan tilskrives modtagerne af tilbagekøbte produkter, skal de pågældende modtagere:

| a) | udelukkes fra retten til at modtage tilbagekøbte produkter og |
| --- | --- |

a)

udelukkes fra retten til at modtage tilbagekøbte produkter og

| b) | forpligtes til at tilbagebetale værdien af de produkter, de har modtaget, plus de dermed forbundne sorterings-, emballerings- og transportomkostninger i overensstemmelse med medlemsstaternes bestemmelser. |
| --- | --- |

b)

forpligtes til at tilbagebetale værdien af de produkter, de har modtaget, plus de dermed forbundne sorterings-, emballerings- og transportomkostninger i overensstemmelse med medlemsstaternes bestemmelser.

Den i stk. 1, litra a), omhandlede udelukkelse har øjeblikkeligt virkning og gælder i mindst ét år med mulighed for forlængelse.

Artikel 65

Administrative sanktioner i forbindelse med grøn høst og undladt høst

1.   Hvis producentorganisationen ikke har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til grøn høst, skal den betale en bøde, der svarer til godtgørelsen for de arealer, som forpligtelsen ikke er overholdt for. Forpligtelserne er bl.a. ikke opfyldt i tilfælde, hvor:

| a) | det areal, der er anmeldt med henblik på grøn høst, ikke opfylder kriterierne for grøn høst |
| --- | --- |

a)

det areal, der er anmeldt med henblik på grøn høst, ikke opfylder kriterierne for grøn høst

| b) | ikke hele arealet er høstet, eller produktionen ikke er denatureret |
| --- | --- |

b)

ikke hele arealet er høstet, eller produktionen ikke er denatureret

| c) | foranstaltningen har haft negative følger for miljøet eller plantesundheden, som producentorganisationen er ansvarlig for. |
| --- | --- |

c)

foranstaltningen har haft negative følger for miljøet eller plantesundheden, som producentorganisationen er ansvarlig for.

2.   Hvis producentorganisationen ikke har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til undladt høst, skal den betale en bøde, der svarer til godtgørelsen for de arealer, som forpligtelsen ikke er overholdt for. Forpligtelserne er bl.a. ikke opfyldt i tilfælde, hvor:

| a) | det areal, der er anmeldt med henblik på undladt høst, ikke opfylder kriterierne for undladt høst |
| --- | --- |

a)

det areal, der er anmeldt med henblik på undladt høst, ikke opfylder kriterierne for undladt høst

| b) | hele arealet eller en del heraf alligevel er blevet høstet |
| --- | --- |

b)

hele arealet eller en del heraf alligevel er blevet høstet

| c) | foranstaltningen har haft negative følger for miljøet eller plantesundheden, som producentorganisationen er ansvarlig for. |
| --- | --- |

c)

foranstaltningen har haft negative følger for miljøet eller plantesundheden, som producentorganisationen er ansvarlig for.

Første afsnit, litra b), er ikke gældende i de tilfælde, hvor artikel 48, stk. 3, andet afsnit, er gældende.

3.   Bøderne i stk. 1 og 2 lægges oven i en eventuel bøde, der pålægges i henhold til artikel 61.

Artikel 66

Forhindring af kontrol på stedet

En anmodning om anerkendelse, godkendelse af et driftsprogram eller en støtteansøgning afvises for den pågældende post eller del af udgifterne, hvis en producentorganisation, herunder dens medlemmer eller relevante repræsentanter, forhindrer, at der foretages kontrol på stedet.

Artikel 67

Betaling af opkrævet støtte og bøder

1.   Producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer eller andre erhvervsdrivende tilbagebetaler uberettiget udbetalt støtte med renter og betaler de bøder, der er fastsat i denne afdeling.

Renterne beregnes:

| a) | på grundlag af den periode, der er gået fra modtagelsen af den uberettigede betaling til modtagerens tilbagebetaling |
| --- | --- |

a)

på grundlag af den periode, der er gået fra modtagelsen af den uberettigede betaling til modtagerens tilbagebetaling

| b) | på grundlag af den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender til sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, og som gjaldt på datoen for den uberettigede udbetaling forhøjet med 3 procentpoint. |
| --- | --- |

b)

på grundlag af den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender til sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, og som gjaldt på datoen for den uberettigede udbetaling forhøjet med 3 procentpoint.

2.   Opkrævet støtte, renter og bøder betales til EGFL.

KAPITEL VI

Udvidelse af regler

Artikel 68

Betingelser for udvidelse af regler

1.   Artikel 164 i forordning (EU) nr. 1308/2013 finder anvendelse på produkter i sektorerne for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager, forudsat at de regler, der er omhandlet i stk. 4 i nævnte artikel:

| a) | har været gældende i mindst ét år |
| --- | --- |

a)

har været gældende i mindst ét år

| b) | er gjort bindende i højst tre år. |
| --- | --- |

b)

er gjort bindende i højst tre år.

Medlemsstaterne kan dog fravige betingelsen i litra a) i første afsnit af dette stykke, hvis målet for de regler, der skal udvides, er et af dem, der er omhandlet i artikel 164, stk. 4, første afsnit, litra a), e), f), h), i), j), m) og n), i forordning (EU) nr. 1308/2013.

2.   Regler, der bliver gjort bindende for alle producenter i et bestemt økonomisk område, gælder ikke for produkter, som leveres til forarbejdning ifølge en kontrakt, der er underskrevet før høstens påbegyndelse, medmindre udvidelsen af reglerne udtrykkeligt omfatter produkter, med undtagelse af reglerne om rapportering, jf. artikel 164, stk. 4, første afsnit, litra a), i forordning (EU) nr. 1308/2013.

3.   Reglerne for producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer, kan ikke gøres bindende for producenter af økologiske produkter, som er omfattet af forordning (EF) nr. 834/2007, medmindre de er vedtaget af mindst 50 % af de producenter, som er omfattet af nævnte forordning i det økonomiske område, hvor producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer udøver sin virksomhed, og organisationen eller sammenslutningen tegner sig for mindst 60 % af denne produktion i området.

4.   De regler, der er omhandlet i artikel 164, stk. 4, første afsnit, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013, gælder ikke for produkter, som er produceret uden for det økonomiske område som omhandlet i artikel 164, stk. 2, i nævnte forordning.

Artikel 69

Nationale regler

1.   Ved anvendelsen af artikel 164, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013 kan medlemsstaterne beslutte, at de økonomiske områder, der tages i betragtning i tilfælde af udvidelse af reglerne i en brancheorganisation, er en region eller hele det nationale område, hvis produktions- og afsætningsvilkårene er ensartede.

2.   Med henblik på bestemmelse af, om producentorganisationer eller en sammenslutninger af producentorganisationer er repræsentative efter artikel 164, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013, fastsætter medlemsstaterne reglerne for udelukkelse af:

| a) | producenter, hvis produktion hovedsagelig er bestemt til direkte salg til forbrugerne på bedriften eller i produktionsområdet |
| --- | --- |

a)

producenter, hvis produktion hovedsagelig er bestemt til direkte salg til forbrugerne på bedriften eller i produktionsområdet

| b) | direkte salg som nævnt i litra a) |
| --- | --- |

b)

direkte salg som nævnt i litra a)

| c) | produkter, som leveres til forarbejdning ifølge en kontrakt, der er underskrevet før høstens påbegyndelse, medmindre de udvidede regler udtrykkeligt omfatter sådanne produkter |
| --- | --- |

c)

produkter, som leveres til forarbejdning ifølge en kontrakt, der er underskrevet før høstens påbegyndelse, medmindre de udvidede regler udtrykkeligt omfatter sådanne produkter

| d) | producenter eller produktion af økologiske produkter, som er omfattet af forordning (EF) nr. 834/2007. |
| --- | --- |

d)

producenter eller produktion af økologiske produkter, som er omfattet af forordning (EF) nr. 834/2007.

Artikel 70

Underretning om udvidelse af regler og økonomiske områder

1.   Når en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 164, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1308/2013 underretter Kommissionen om de regler, den har gjort bindende for et bestemt produkt og for et bestemt økonomisk område, oplyser den samtidig Kommissionen om:

| a) | det økonomiske område, hvor disse regler finder anvendelse |
| --- | --- |

a)

det økonomiske område, hvor disse regler finder anvendelse

| b) | den producentorganisation, sammenslutning af producentorganisationer eller brancheorganisation, der har anmodet om udvidelse af reglerne, og de data, der viser, at kravene i artikel 164, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 er overholdt |
| --- | --- |

b)

den producentorganisation, sammenslutning af producentorganisationer eller brancheorganisation, der har anmodet om udvidelse af reglerne, og de data, der viser, at kravene i artikel 164, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 er overholdt

| c) | i de tilfælde hvor en producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer anmoder om udvidelse af regler, hvor mange producenter der er medlem af den enkelte producentorganisation eller sammenslutning og det samlede antal producenter i det pågældende økonomiske område. Disse oplysninger skal vedrøre situationen på det tidspunkt, hvor der anmodes om udvidelsen |
| --- | --- |

c)

i de tilfælde hvor en producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer anmoder om udvidelse af regler, hvor mange producenter der er medlem af den enkelte producentorganisation eller sammenslutning og det samlede antal producenter i det pågældende økonomiske område. Disse oplysninger skal vedrøre situationen på det tidspunkt, hvor der anmodes om udvidelsen

| d) | i de tilfælde hvor en producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer anmoder om udvidelse af regler, hvor stor den samlede produktion er i det økonomiske område, samt hvor stor en produktion, der er afsat af organisationen eller sammenslutningen i det sidste år, som der foreligger tal for |
| --- | --- |

d)

i de tilfælde hvor en producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer anmoder om udvidelse af regler, hvor stor den samlede produktion er i det økonomiske område, samt hvor stor en produktion, der er afsat af organisationen eller sammenslutningen i det sidste år, som der foreligger tal for

| e) | fra hvilken dato reglerne er blevet udvidet til at gælde for den pågældende producentorganisation, sammenslutning af producentorganisationer eller brancheorganisation og |
| --- | --- |

e)

fra hvilken dato reglerne er blevet udvidet til at gælde for den pågældende producentorganisation, sammenslutning af producentorganisationer eller brancheorganisation og

| f) | fra hvilken dato og hvor længe udvidelsen gælder. |
| --- | --- |

f)

fra hvilken dato og hvor længe udvidelsen gælder.

2.   Hvis en medlemsstat har fastsat nationale regler hvad angår repræsentativiteten i tilfælde af udvidelse af reglerne for brancheorganisationer i henhold til artikel 164, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013, underretter den Kommissionen om disse regler og begrundelsen herfor, samtidig med at den underretter om selve udvidelsen af reglerne.

3.   Inden de udvidede regler offentliggøres, informerer Kommissionen medlemsstaterne om de pågældende regler på en måde, den finder passende.

Artikel 71

Ophævelse af en udvidelse af regler

Kommissionen vedtager den afgørelse, der er omhandlet i artikel 175, litra d), i forordning (EU) nr. 1308/2013, vedrørende kravet om, at en medlemsstat ophæver en udvidelse af de regler, som den pågældende medlemsstat har besluttet i henhold til artikel 164, stk. 1, i nævnte forordning, hvis den konstaterer, at:

| a) | medlemsstatens beslutning medfører, at konkurrencen udelukkes på en stor del af det indre marked, eller skader den frie samhandel, eller at målsætningerne i traktatens artikel 39 bringes i fare |
| --- | --- |

a)

medlemsstatens beslutning medfører, at konkurrencen udelukkes på en stor del af det indre marked, eller skader den frie samhandel, eller at målsætningerne i traktatens artikel 39 bringes i fare

| b) | Traktatens artikel 101, stk. 1, finder anvendelse på de regler, som udvides til at omfatte andre producenter |
| --- | --- |

b)

Traktatens artikel 101, stk. 1, finder anvendelse på de regler, som udvides til at omfatte andre producenter

| c) | bestemmelserne i dette kapitel ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

c)

bestemmelserne i dette kapitel ikke er opfyldt.

Kommissionens afgørelse vedrørende de pågældende regler anvendes fra datoen for meddelelsen af en sådan afgørelse til den berørte medlemsstat.

Artikel 72

Købere af produkter, der sælges på træ eller busk

1.   Hvis en producent, der ikke er medlem af en producentorganisation, sælger deres produkter på træ eller busk, anses køberen for at være producent af de pågældende produkter med henblik på overholdelse af de regler, der vedrører indberetning af data om produktion og afsætning.

2.   Den pågældende medlemsstat kan bestemme, at andre regler end dem, der er anført i stk. 1, kan gøres bindende for køberen, hvis denne er ansvarlig for den pågældende produktions forløb.

AFSNIT III

SAMHANDEL MED TREDJELANDE — INDGANGSPRISORDNING

Artikel 73

Definitioner

I dette kapitel forstås ved:

a)   »parti«: varer, der frembydes med en angivelse til overgang til fri omsætning, som kun omfatter varer af samme oprindelse henhørende under en og samme KN-kode og

»parti«

b)   »importør«: en klarerer som anført i artikel 5, nr. 15, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (14).

»importør«

14

Artikel 74

Indberetning af priser og mængder importerede produkter

1.   For hvert af produkterne og for perioderne i bilag VII, del A, giver medlemsstaterne for hver markedsdag og oprindelse senest kl. 12.00 (belgisk tid) den førstfølgende arbejdsdag Kommissionen meddelelse om:

| a) | de gennemsnitlige repræsentative noteringer for produkter importeret fra tredjelande og solgt på medlemsstaternes importmarkeder og |
| --- | --- |

a)

de gennemsnitlige repræsentative noteringer for produkter importeret fra tredjelande og solgt på medlemsstaternes importmarkeder og

| b) | de samlede mængder, der svarer til de noteringer, der er nævnt i litra a). |
| --- | --- |

b)

de samlede mængder, der svarer til de noteringer, der er nævnt i litra a).

I forbindelse med første afsnit, litra a), underretter medlemsstaterne Kommissionen om de importmarkeder, de anser for at være repræsentative, og som omfatter London, Milano, Perpignan og Rungis.

Hvis de samlede mængder, der er omhandlet i første afsnit, litra b), er mindre end ti ton, fremsendes de pågældende noteringer ikke til Kommissionen.

2.   De priser, der er omhandlet i stk. 1, første afsnit, litra a), omfatter:

| a) | for hvert af produkterne i bilag VII, del A |
| --- | --- |

a)

for hvert af produkterne i bilag VII, del A

| b) | for alle disponible sorter og størrelser og |
| --- | --- |

b)

for alle disponible sorter og størrelser og

| c) | i import/engrosleddet eller i engros/detailleddet, hvis der ikke foreligger noteringer i import/engrosleddet. |
| --- | --- |

c)

i import/engrosleddet eller i engros/detailleddet, hvis der ikke foreligger noteringer i import/engrosleddet.

De nedsættes med følgende beløb:

| a) | en margen på 15 % for handelscentrene i London, Milano og Rungis og på 8 % for de øvrige handelscentre og |
| --- | --- |

a)

en margen på 15 % for handelscentrene i London, Milano og Rungis og på 8 % for de øvrige handelscentre og

| b) | transport- og forsikringsomkostninger inden for EU's toldområde. |
| --- | --- |

b)

transport- og forsikringsomkostninger inden for EU's toldområde.

For de transport- og forsikringsomkostninger, der skal fradrages i henhold til andet afsnit, kan medlemsstaterne fastsætte faste beløb. De faste beløb og metoden til beregning heraf meddeles straks Kommissionen.

3.   De noteringer, der registreres i henhold til stk. 2, skal, hvis de er fastlægges i engros/detailleddet, nedsættes med:

| a) | et beløb svarende til 9 % i forhold til grossistens fortjenstmargen og |
| --- | --- |

a)

et beløb svarende til 9 % i forhold til grossistens fortjenstmargen og

| b) | et beløb svarende til 0,7245 EUR pr. 100 kg i forhold til de omkostninger, der er forbundet med håndtering og markedsskatter og -afgifter. |
| --- | --- |

b)

et beløb svarende til 0,7245 EUR pr. 100 kg i forhold til de omkostninger, der er forbundet med håndtering og markedsskatter og -afgifter.

4.   For produkter, der er anført i bilag VII, del A, og som der gælder en særlig handelsnorm for, anses følgende noteringer for at være repræsentative:

| a) | noteringerne for produkter i klasse I, for så vidt mængderne i denne klasse udgør mindst 50 % af de samlede afsatte mængder |
| --- | --- |

a)

noteringerne for produkter i klasse I, for så vidt mængderne i denne klasse udgør mindst 50 % af de samlede afsatte mængder

| b) | noteringerne for produkter i klasse I og klasse II, for så vidt mængderne i disse klasser udgør mindst 50 % af de samlede afsatte mængder |
| --- | --- |

b)

noteringerne for produkter i klasse I og klasse II, for så vidt mængderne i disse klasser udgør mindst 50 % af de samlede afsatte mængder

| c) | noteringerne for produkter i klasse II, hvis der ikke foreligger produkter i klasse I, medmindre det besluttes at multiplicere dem med en tilpasningskoefficient, hvis disse produkter ikke normalt afsættes i klasse I som følge af deres kvalitetsegenskaber. |
| --- | --- |

c)

noteringerne for produkter i klasse II, hvis der ikke foreligger produkter i klasse I, medmindre det besluttes at multiplicere dem med en tilpasningskoefficient, hvis disse produkter ikke normalt afsættes i klasse I som følge af deres kvalitetsegenskaber.

Den tilpasningskoefficient, der er nævnt i første afsnit, litra c), anvendes efter fradrag af de beløb, som er nævnt i stk. 2.

For produkter, der er anført i bilag VII, del A, og som der gælder en særlig handelsnorm for, anses noteringerne for produkter, der opfylder den generelle handelsnorm, for repræsentative.

Artikel 75

Grundlæggende indgangspris

1.   I forbindelse med artikel 181, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013, er frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager, som er omhandlet i nævnte artikel, de samme som dem, der er anført i bilag VII til denne forordning.

2.   Hvis toldværdien af de produkter, der er opført i bilag VII, del A, beregnes i overensstemmelse med transaktionsværdien i artikel 70 i forordning (EU) nr. 952/2013, og denne toldværdi er mere end 8 % højere end den af Kommissionen beregnede faste importværdi på tidspunktet for produkternes overgang til fri omsætning, skal importøren stille en sikkerhed, jf. artikel 148 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (15). Den importtold, som de produkter, der er opført i del A i bilag VII til denne forordning, kan blive pålagt, er den told, der skulle have været betalt, hvis det pågældende produkt var blevet tariferet på grundlag af den faste værdi.

Første afsnit finder ikke anvendelse, hvis den faste importværdi er højere end indgangspriserne i del 3, afsnit I, bilag 2, i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (16), eller hvis klarereren anmoder om straks at få bogført det beløb, der endeligt vil kunne pålægges varerne, i stedet for at stille sikkerhed.

3.   Hvis toldværdien af de produkter, der er opført i bilag VII, del A, beregnes i overensstemmelse med artikel 74, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 952/2013, fradrages tolden på betingelserne i artikel 38, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892. I så tilfælde skal importøren stille en sikkerhed svarende til den told, han skulle have betalt, hvis tariferingen af produkterne var blevet foretaget på grundlag af den gældende faste importværdi.

4.   Toldværdien af varer, der importeres i konsignation, fastsættes direkte i overensstemmelse med artikel 74, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 952/2013, og i så fald finder den faste importværdi beregnet i overensstemmelse med artikel 38 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 anvendelse i de gældende perioder.

5.   Importøren har en frist på en måned regnet fra salget af de pågældende produkter, dog højst fire måneder fra datoen for antagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, til at bevise, at partiet er blevet afsat på sådanne betingelser, at de bekræfter, at priserne i artikel 70 i forordning (EU) nr. 952/2013 er korrekte, eller til at fastsætte den i artikel 74, stk. 2, litra c), i samme forordning nævnte toldværdi.

Overholdes en af ovennævnte frister ikke, fortabes sikkerhedsstillelsen, jf. dog stk. 6.

Sikkerhedsstillelsen frigives, hvis der over for toldmyndighederne føres fyldestgørende bevis for, på hvilke betingelser afsætningen har fundet sted. I modsat fald fortabes sikkerhedsstillelsen som betaling for importtolden.

Som bevis for, at partiet er blevet afsat på de betingelser, der er fastsat i første afsnit, fremlægger importøren fakturaen samt alle de dokumenter, som er nødvendige for toldkontrol af salg og afsætning af hvert af produkterne i det pågældende parti, herunder dokumenter vedrørende transport, forsikring, håndtering og opbevaring af partiet.

Hvis den handelsnorm, der er omhandlet i artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, kræver, at frugternes og grøntsagernes sortsbetegnelse eller type er angivet på emballagen, angives sortsbetegnelse eller type for de frugter og grøntsager, som indgår i partiet, på transportdokumenter, fakturaer og følgeseddel.

6.   Den frist på fire måneder, der er nævnt i første afsnit i stk. 5, kan forlænges af medlemsstatens myndigheder med højst tre måneder efter behørigt begrundet anmodning fra importøren.

Hvis medlemsstaternes kompetente myndigheder ved en kontrol konstaterer, at kravene i denne artikel ikke er overholdt, opkræver de den skyldige told, jf. artikel 105 i forordning (EU) nr. 952/2013. Ved beregningen af den told eller det restbeløb, der skal opkræves, pålægges der renter fra datoen for varens overgang til fri omsætning indtil opkrævningsdatoen. Den anvendte rentesats er den, der gælder for inddrivelse i henhold til national ret.

AFSNIT IV

ALMINDELIGE BESTEMMELSER, OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 76

Medlemsstaternes sanktioner

Uden at dette indskrænker anvendelsen af eventuelle sanktioner, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1306/2013, forordning (EU) nr. 1308/2013, nærværende forordning eller gennemførelsesforordning (EU) 2017/892, skal medlemsstaterne anvende sanktioner på nationalt plan i forbindelse med uregelmæssigheder med hensyn til kravene i disse forordninger, bl.a. over for producentorganisationer, der ikke gennemfører et driftsprogram. Disse sanktioner skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til målet og have en afskrækkende virkning for at sikre den fornødne beskyttelse af EU's finansielle interesser.

Artikel 77

Meddelelser

1.   Medlemsstaterne udpeger en myndighed eller et organ, der har eneansvar for at opfylde forpligtelserne til at sende meddelelser om følgende emner:

| a) | producentsammenslutninger, producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og brancheorganisationer, jf. artikel 54 |
| --- | --- |

a)

producentsammenslutninger, producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og brancheorganisationer, jf. artikel 54

| b) | producentpriser på frugt og grøntsager på det indre marked, jf. artikel 55 |
| --- | --- |

b)

producentpriser på frugt og grøntsager på det indre marked, jf. artikel 55

| c) | priser på og mængder af produkter, der er importeret fra tredjelande og solgt på de repræsentative importmarkeder, jf. artikel 74 |
| --- | --- |

c)

priser på og mængder af produkter, der er importeret fra tredjelande og solgt på de repræsentative importmarkeder, jf. artikel 74

| d) | importerede mængder, der er overgået til fri omsætning, jf. artikel 39 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892. |
| --- | --- |

d)

importerede mængder, der er overgået til fri omsætning, jf. artikel 39 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.

2.   Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om, hvilken myndighed eller hvilket organ de har udpeget med angivelse af kontaktoplysninger, og om ændringer af disse oplysninger.

Listen over udpegede myndigheder og organer med deres navne og adresser gøres tilgængelig for medlemsstaterne og offentligheden på passende måde via de informationssystemer, Kommissionen har indført, herunder ved at de offentliggøres på internettet.

3.   De meddelelser, der er omhandlet i nærværende forordning og i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892, sendes i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 792/2009 (17).

4.   Hvis en medlemsstat undlader at sende en meddelelse, der kræves i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013, nærværende forordning eller gennemførelsesforordning (EU) 2017/892, eller hvis meddelelsen ud fra de objektive kendsgerninger, som Kommissionen er bekendt med, anses for urigtig, kan Kommissionen suspendere alle eller en del af de månedlige betalinger, der er omhandlet i artikel 17 i forordning (EF) nr. 1306/2013, for frugt og grøntsager, indtil der er fremsendt en korrekt meddelelse.

Artikel 78

Meddelelse om force majeure

I forbindelse med artikel 59, stk. 7, og artikel 64, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1306/2013, meddeles alle tilfælde af force majeure til medlemsstatens kompetente myndighed sammen med dokumentation, som myndigheden anser for tilstrækkelig, senest 30 arbejdsdage fra det tidspunkt, hvor tilfældet af force majeure har fundet sted.

force majeure

force majeure

Artikel 79

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011

I gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 udgår.

| 2) | Artikel 19 til 35 udgår. |
| --- | --- |

2)

Artikel 19 til 35 udgår.

| 3) | Artikel 50 til 148 udgår. |
| --- | --- |

3)

Artikel 50 til 148 udgår.

| 4) | Bilag VI til XVIII udgår. |
| --- | --- |

4)

Bilag VI til XVIII udgår.

Artikel 80

Overgangsbestemmelser

1.   Uden at dette indskrænker anvendelsen af artikel 34, kan et driftsprogram, der er godkendt i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, efter anmodning fra en producentorganisation eller en sammenslutning af producentorganisationer:

| a) | videreføres, indtil det afsluttes, på de betingelser, der gælder i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 |
| --- | --- |

a)

videreføres, indtil det afsluttes, på de betingelser, der gælder i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011

| b) | ændres for at opfylde kravene i forordning (EU) nr. 1308/2013, nærværende forordning og gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 eller |
| --- | --- |

b)

ændres for at opfylde kravene i forordning (EU) nr. 1308/2013, nærværende forordning og gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 eller

| c) | erstattes af et nyt driftsprogram, som er godkendt i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013, nærværende forordning og gennemførelsesforordning (EU) 2017/892. |
| --- | --- |

c)

erstattes af et nyt driftsprogram, som er godkendt i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013, nærværende forordning og gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.

2.   Som undtagelse fra artikel 23 beregnes loftet for EU's finansielle bistand i 2017 i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011.

3.   For så vidt angår producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, finder de ophævede bestemmelser i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, jf. artikel 79 i nærværende forordning, fortsat anvendelse, indtil de pågældende producentsammenslutninger er blevet anerkendt som producentorganisationer, eller den pågældende medlemsstat har inddrevet den støtte, der er udbetalt i henhold til artikel 116, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011.

Artikel 81

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. marts 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549.

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 af 13. marts 2017 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (se side 57 i denne EUT).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 af 17. december 2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 og Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 608).

7

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1).

8

(9)  Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 af 25. juni 2014 om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter (EUT L 193 af 1.7.2014, s. 1).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1144/2014 af 22. oktober 2014 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter gennemført i det indre marked og i tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 56).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

11

(12)  Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 af 5. december 2003 om landbrugsregnskaber i Fællesskabet (EUT L 33 af 5.2.2004, s. 1).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

14

(15)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).

15

(16)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

16

(17)  Kommissionens forordning (EF) nr. 792/2009 af 31. august 2009 om gennemførelsesbestemmelser for medlemsstaternes formidling til Kommissionen af oplysninger og dokumenter som led i gennemførelsen af de fælles markedsordninger, ordningen med direkte betalinger, fremme af landbrugsprodukter og ordningerne for fjernområderne og øerne i Det Ægæiske Hav (EUT L 228 af 1.9.2009, s. 3).

17

---

BILAG I

Forarbejdede produkter, jf. artikel 22, stk. 2

| Kategori | KN-kode | Varebeskrivelse |
| --- | --- | --- |
| Frugtsafter | ex 2009 | Frugtsafter, dog ikke druesaft og druemost henhørende under pos. 2009 61 og 2009 69 , banansaft henhørende under pos. ex 2009 80 og koncentrerede safter, ugærede og ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler
  Koncentrerede frugtsafter er frugtsafter henhørende under pos. ex 2009 fremstillet ved fysisk fjernelse af mindst 50 % af vandindholdet, i pakninger af nettovægt 200 kg og derover |
| Tomatkoncentrat | ex 2002 90 31
  ex 2002 90 91 | Tomatkoncentrat med et tørstofindhold på 28 vægtprocent eller derover, i pakninger af nettovægt 200 kg og derover |
| Frosne frugter og grøntsager | ex 0710 | Grøntsager, også kogte i vand eller dampkogte, frosne, undtagen sukkermajs henhørende under pos. 0710 40 00 , oliven henhørende under pos. 0710 80 10 og frugter af slægterne Capsicum og Pimenta henhørende under pos. 0710 80 59 |
| ex 0811 | Frugter og nødder, også kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller sødemidler, undtagen frosne bananer henhørende under pos. ex 0811 90 95 |
| ex 2004 | Andre grøntsager, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006 , bortset fra sukkermajs (Zea mays var. saccharata) henhørende under pos. 2004 90 10 , oliven henhørende under pos. 2004 90 30 og kartofler, tilberedt eller konserveret i form af mel eller flager, henhørende under pos. 2004 10 91 |
| Frugt- og grøntsagskonserves | ex 2001 | Grøntsager, frugter, nødder og andre spiselige plantedele, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, undtagen:






  — | Frugter af slægten Capsicum, bortset fra sød peber henhørende under pos. 2001 90 20 |

Kategori

KN-kode

Varebeskrivelse

Frugtsafter

ex 2009

Frugtsafter, dog ikke druesaft og druemost henhørende under pos. 2009 61 og 2009 69 , banansaft henhørende under pos. ex 2009 80 og koncentrerede safter, ugærede og ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler

Koncentrerede frugtsafter er frugtsafter henhørende under pos. ex 2009 fremstillet ved fysisk fjernelse af mindst 50 % af vandindholdet, i pakninger af nettovægt 200 kg og derover

Tomatkoncentrat

ex 2002 90 31

ex 2002 90 91

Tomatkoncentrat med et tørstofindhold på 28 vægtprocent eller derover, i pakninger af nettovægt 200 kg og derover

Frosne frugter og grøntsager

ex 0710

Grøntsager, også kogte i vand eller dampkogte, frosne, undtagen sukkermajs henhørende under pos. 0710 40 00 , oliven henhørende under pos. 0710 80 10 og frugter af slægterne Capsicum og Pimenta henhørende under pos. 0710 80 59

ex 0811

Frugter og nødder, også kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller sødemidler, undtagen frosne bananer henhørende under pos. ex 0811 90 95

ex 2004

Andre grøntsager, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006 , bortset fra sukkermajs (Zea mays var. saccharata) henhørende under pos. 2004 90 10 , oliven henhørende under pos. 2004 90 30 og kartofler, tilberedt eller konserveret i form af mel eller flager, henhørende under pos. 2004 10 91

Frugt- og grøntsagskonserves

ex 2001

Grøntsager, frugter, nødder og andre spiselige plantedele, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, undtagen:

—

Frugter af slægten Capsicum, bortset fra sød peber henhørende under pos. 2001 90 20

| — | sukkermajs (Zea mays var. saccharata) henhørende under pos. 2001 90 30 |
| --- | --- |

—

sukkermajs (Zea mays var. saccharata) henhørende under pos. 2001 90 30

| — | yamsrødder, søde kartofler og lignende spiselige dele af planter, med indhold af stivelse på 5 vægtprocent og derover, henhørende under pos. 2001 90 40 |
| --- | --- |

—

yamsrødder, søde kartofler og lignende spiselige dele af planter, med indhold af stivelse på 5 vægtprocent og derover, henhørende under pos. 2001 90 40

| — | palmehjerter henhørende under pos. 2001 90 60 |
| --- | --- |

—

palmehjerter henhørende under pos. 2001 90 60

| — | oliven henhørende under pos. 2001 90 65 |
| --- | --- |

—

oliven henhørende under pos. 2001 90 65

| — | vinblade, humleskud og andre spiselige plantedelehenhørende under pos. ex 2001 90 97 . |
| --- | --- |

—

vinblade, humleskud og andre spiselige plantedelehenhørende under pos. ex 2001 90 97 .

ex 2002

Tomater, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, bortset fra ovenfor beskrevne tomatkoncentrat henhørende under pos. ex 2002 90 31 og ex 2002 90 91

ex 2005

Andre grøntsager, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006 , bortset fra oliven henhørende under pos. 2005 70 , sukkermajs (Zea mays var. saccharata) henhørende under pos. 2005 80 00 og frugter af slægten Capsicum, bortset fra sød peber henhørende under pos. 2005 99 10 og kartofler, tilberedt eller konserveret i form af mel eller flager, henhørende under pos. 2005 20 10

ex 2008

Frugter, nødder og andre spiselige plantedele, tilberedt eller konserveret på anden måde, også tilsat sukker, andre sødemidler eller alkohol, ikke andetsteds tariferet, undtagen:

| — | jordnøddesmør henhørende under pos. 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

jordnøddesmør henhørende under pos. 2008 11 10

| — | andre nødder, tilberedt eller konserveret på anden måde, også tilsat sukker eller andre sødemidler, ikke andetsteds tariferet, henhørende under pos. ex 2008 19 |
| --- | --- |

—

andre nødder, tilberedt eller konserveret på anden måde, også tilsat sukker eller andre sødemidler, ikke andetsteds tariferet, henhørende under pos. ex 2008 19

| — | palmehjerter henhørende under pos. 2008 91 00 |
| --- | --- |

—

palmehjerter henhørende under pos. 2008 91 00

| — | majs henhørende under pos. 2008 99 85 |
| --- | --- |

—

majs henhørende under pos. 2008 99 85

| — | yamsrødder, søde kartofler og lignende spiselige dele af planter, med indhold af stivelse på 5 vægtprocent og derover, henhørende under pos. 2008 99 91 |
| --- | --- |

—

yamsrødder, søde kartofler og lignende spiselige dele af planter, med indhold af stivelse på 5 vægtprocent og derover, henhørende under pos. 2008 99 91

| — | vinblade, humleskud og andre spiselige plantedele henhørende under pos. ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

vinblade, humleskud og andre spiselige plantedele henhørende under pos. ex 2008 99 99

| — | blandinger af bananer, tilberedt eller konserveret på anden måde, henhørende under pos. ex 2008 92 59 , ex 2008 92 78 , ex 2008 92 93 og ex 2008 92 98 |
| --- | --- |

—

blandinger af bananer, tilberedt eller konserveret på anden måde, henhørende under pos. ex 2008 92 59 , ex 2008 92 78 , ex 2008 92 93 og ex 2008 92 98

| — | bananer, tilberedt eller konserveret på anden måde, henhørende under pos. ex 2008 99 49 , ex 2008 99 67 og ex 2008 99 99 . |
| --- | --- |

—

bananer, tilberedt eller konserveret på anden måde, henhørende under pos. ex 2008 99 49 , ex 2008 99 67 og ex 2008 99 99 .

Svampekonserves

2003 10

Svampe af slægten Agaricus, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre

Frugter, foreløbigt konserveret i saltlage

ex 0812

Frugter og nødder, foreløbigt konserveret i saltlage, men ikke tilberedt til umiddelbar fortæring, bortset fra foreløbigt konserverede bananer henhørende under pos. ex 0812 90 98

Tørrede frugter

ex 0813

0804 20 90

0806 20

ex 2008 19

Frugter, tørrede, der ikke henhører under pos. 0801 til 0806 .

Tørrede figner

Tørrede druer

Andre nødder, tilberedt eller konserveret på anden måde, også tilsat sukker eller andre sødemidler, ikke andetsteds tariferet, bortset fra tropiske nødder og blandinger deraf

Andre forarbejdede frugter og grøntsager

Forarbejdede frugter og grøntsager, der er opført i del X i bilag I til forordning (EU) nr. 1308/2013, og som ikke hører til produkterne i ovenstående kategorier

Forarbejdede aromatiske krydderurter

ex 0910

ex 1211

Tørret timian

Basilikum, melisse, mynte, Origanum vulgare (oregano/vild merian), rosmarin, salvie, tørret, også snittet, knust eller pulveriseret

Paprikapulver

ex 0904

Peber af slægten Piper; krydderier af slægterne Capsicum eller Pimenta, tørrede, knuste eller formalede, undtagen sød peber henhørende under pos. 0904 20 10

---

BILAG II

Liste over aktioner og udgifter, der ikke er støtteberettigede under driftsprogrammer, jf. artikel 31, stk. 1

| 1. | Generelle produktionsomkostninger og navnlig omkostninger til (selv godkendte) mycelier, frø og etårige planter; plantebeskyttelsesmidler (herunder integrerede kontrolmaterialer); gødning og andet input; afhentnings- eller transportomkostninger (interne eller eksterne); lageromkostninger; emballageomkostninger (herunder brug og håndtering af emballage), også hvis disse indgår i nye processer; driftsomkostninger (navnlig el, brændstof og vedligeholdelse). |
| --- | --- |

1.

Generelle produktionsomkostninger og navnlig omkostninger til (selv godkendte) mycelier, frø og etårige planter; plantebeskyttelsesmidler (herunder integrerede kontrolmaterialer); gødning og andet input; afhentnings- eller transportomkostninger (interne eller eksterne); lageromkostninger; emballageomkostninger (herunder brug og håndtering af emballage), også hvis disse indgår i nye processer; driftsomkostninger (navnlig el, brændstof og vedligeholdelse).

| 2. | Administrations- og personaleomkostninger med undtagelse af udgifter til gennemførelse af driftsfonde og driftsprogrammer. |
| --- | --- |

2.

Administrations- og personaleomkostninger med undtagelse af udgifter til gennemførelse af driftsfonde og driftsprogrammer.

| 3. | Indkomst- og pristillæg, dog ikke i forbindelse med kriseforebyggelse og krisestyring. |
| --- | --- |

3.

Indkomst- og pristillæg, dog ikke i forbindelse med kriseforebyggelse og krisestyring.

| 4. | Forsikringsomkostninger, dog ikke de høstforsikringsforanstaltninger, der er anført i afsnit II, kapitel III, afdeling 7. |
| --- | --- |

4.

Forsikringsomkostninger, dog ikke de høstforsikringsforanstaltninger, der er anført i afsnit II, kapitel III, afdeling 7.

| 5. | Tilbagebetaling af lån, der er optaget til en foranstaltning, som er gennemført inden driftsprogrammets begyndelse, dog ikke foranstaltninger omfattet af artikel 38. |
| --- | --- |

5.

Tilbagebetaling af lån, der er optaget til en foranstaltning, som er gennemført inden driftsprogrammets begyndelse, dog ikke foranstaltninger omfattet af artikel 38.

| 6. | Erhvervelse af ubebygget jord, der koster mere end 10 % af alle støtteberettigede udgifter til den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

6.

Erhvervelse af ubebygget jord, der koster mere end 10 % af alle støtteberettigede udgifter til den pågældende foranstaltning.

| 7. | Omkostninger til møder og uddannelsesprogrammer, der ikke er knyttet til driftsprogrammet. |
| --- | --- |

7.

Omkostninger til møder og uddannelsesprogrammer, der ikke er knyttet til driftsprogrammet.

| 8. | Foranstaltninger eller omkostninger i forbindelse med mængder, der produceres af producentorganisationens medlemmer uden for EU. |
| --- | --- |

8.

Foranstaltninger eller omkostninger i forbindelse med mængder, der produceres af producentorganisationens medlemmer uden for EU.

| 9. | Foranstaltninger, der kan fordreje konkurrencevilkårene inden for producentorganisationens øvrige erhvervsaktiviteter. |
| --- | --- |

9.

Foranstaltninger, der kan fordreje konkurrencevilkårene inden for producentorganisationens øvrige erhvervsaktiviteter.

| 10. | Investeringer i transportmidler, som producentorganisationen skal anvende til afsætning eller distribution. |
| --- | --- |

10.

Investeringer i transportmidler, som producentorganisationen skal anvende til afsætning eller distribution.

| 11. | Driftsomkostninger i forbindelse med det lejede kapitalgode. |
| --- | --- |

11.

Driftsomkostninger i forbindelse med det lejede kapitalgode.

| 12. | Udgifter til leasingkontrakter (gebyrer, renter, forsikringsomkostninger m.v.) og driftsomkostninger. |
| --- | --- |

12.

Udgifter til leasingkontrakter (gebyrer, renter, forsikringsomkostninger m.v.) og driftsomkostninger.

| 13. | Underleverandør- eller udliciteringskontrakter i forbindelse med de foranstaltninger og udgifter, der ikke er støtteberettigede ifølge denne liste. |
| --- | --- |

13.

Underleverandør- eller udliciteringskontrakter i forbindelse med de foranstaltninger og udgifter, der ikke er støtteberettigede ifølge denne liste.

| 14. | Moms, medmindre momsen i henhold til national momslovgivning ikke kan refunderes. |
| --- | --- |

14.

Moms, medmindre momsen i henhold til national momslovgivning ikke kan refunderes.

| 15. | Nationale eller regionale skatter og afgifter. |
| --- | --- |

15.

Nationale eller regionale skatter og afgifter.

| 16. | Renter af gæld, medmindre bidraget gives i en anden form end direkte støtte, der ikke skal tilbagebetales. |
| --- | --- |

16.

Renter af gæld, medmindre bidraget gives i en anden form end direkte støtte, der ikke skal tilbagebetales.

| 17. | Investeringer i aktier eller kapitalandele i selskaber, hvis investeringen udgør en finansiel investering. |
| --- | --- |

17.

Investeringer i aktier eller kapitalandele i selskaber, hvis investeringen udgør en finansiel investering.

| 18. | Omkostninger afholdt af andre parter end producentorganisationen eller dens medlemmer, sammenslutninger af producentorganisationer eller deres medlemmer eller datterselskaber som omhandlet i artikel 22, stk. 8. |
| --- | --- |

18.

Omkostninger afholdt af andre parter end producentorganisationen eller dens medlemmer, sammenslutninger af producentorganisationer eller deres medlemmer eller datterselskaber som omhandlet i artikel 22, stk. 8.

| 19. | Investeringer eller lignende aktioner, der ikke finder sted på bedrifter og/eller i lokaler tilhørende producentorganisationen, sammenslutningen af producentorganisationer eller deres tilsluttede producenter eller et datterselskab som omhandlet i artikel 22, stk. 8. |
| --- | --- |

19.

Investeringer eller lignende aktioner, der ikke finder sted på bedrifter og/eller i lokaler tilhørende producentorganisationen, sammenslutningen af producentorganisationer eller deres tilsluttede producenter eller et datterselskab som omhandlet i artikel 22, stk. 8.

| 20. | Foranstaltninger, som producentorganisationen har udliciteret uden for EU. |
| --- | --- |

20.

Foranstaltninger, som producentorganisationen har udliciteret uden for EU.

---

BILAG III

Ikke-udtømmende liste over aktioner og udgifter, der er støtteberettigede under driftsprogrammer, jf. artikel 31, stk. 1

| 1. | Specifikke omkostninger for:






  — | kvalitetsforbedrende foranstaltninger; |
| --- | --- | --- |

1.

Specifikke omkostninger for:

—

kvalitetsforbedrende foranstaltninger;

| — | biologiske plantebeskyttelsesmidler (såsom feromoner og rovinsekter), uanset om de anvendes inden for økologisk, integreret eller konventionel produktion; |
| --- | --- |

—

biologiske plantebeskyttelsesmidler (såsom feromoner og rovinsekter), uanset om de anvendes inden for økologisk, integreret eller konventionel produktion;

| — | miljøforanstaltninger som omhandlet i artikel 33, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

—

miljøforanstaltninger som omhandlet i artikel 33, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1308/2013;

| — | økologisk produktion, integreret produktion eller forsøgsproduktion, herunder specifikke omkostninger til økologisk udsæd og plantemateriale; |
| --- | --- |

—

økologisk produktion, integreret produktion eller forsøgsproduktion, herunder specifikke omkostninger til økologisk udsæd og plantemateriale;

| — | kontrol med overholdelsen af normerne i afsnit II i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, bestemmelserne om plantesundhed og de maksimale grænseværdier for restkoncentrationer. |
| --- | --- |

—

kontrol med overholdelsen af normerne i afsnit II i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, bestemmelserne om plantesundhed og de maksimale grænseværdier for restkoncentrationer.

Ved specifikke omkostninger forstås ekstraomkostninger beregnet som forskellen mellem traditionelle omkostninger og faktiske omkostninger og indkomsttab som følge af en foranstaltning med undtagelse af yderligere indtægter og omkostningsbesparelser.

For hver kategori af de i første afsnit anførte støtteberettigede specifikke omkostninger kan medlemsstaterne for at beregne ekstraomkostninger i forhold til traditionelle omkostninger fastsætte behørigt begrundede faste standardsatser eller satser for enhedsomkostninger.

| 2. | Administrations- og personaleomkostninger til gennemførelse af driftsfonde og driftsprogrammer, der omfatter:






  a) | indirekte produktionsomkostninger, der specifikt vedrører driftsfonden eller driftsprogrammet, herunder administrations- og personaleomkostninger, rapporter og evalueringsundersøgelser samt omkostninger ved bogføring og forvaltning af regnskaber, hvortil der betales en fast standardsats på højst 2 % af den godkendte driftsfond, jf. artikel 33, dog højst 180 000 EUR, hvori både den finansielle bistand fra EU og producentorganisationens bidrag indgår.
  For driftsprogrammer, der indgives af anerkendte sammenslutninger af producentorganisationer, beregnes de indirekte produktionsomkostninger ved, at hver producentorganisations indirekte produktionsomkostninger, jf. første afsnit, lægges sammen, idet disse dog højst må andrage 1 250 000 EUR pr. sammenslutning af producentorganisationer.
  Medlemsstaterne kan begrænse finansieringen til de faktiske omkostninger og skal i så fald fastsætte de støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- | --- |

2.

Administrations- og personaleomkostninger til gennemførelse af driftsfonde og driftsprogrammer, der omfatter:

a)

indirekte produktionsomkostninger, der specifikt vedrører driftsfonden eller driftsprogrammet, herunder administrations- og personaleomkostninger, rapporter og evalueringsundersøgelser samt omkostninger ved bogføring og forvaltning af regnskaber, hvortil der betales en fast standardsats på højst 2 % af den godkendte driftsfond, jf. artikel 33, dog højst 180 000 EUR, hvori både den finansielle bistand fra EU og producentorganisationens bidrag indgår.

For driftsprogrammer, der indgives af anerkendte sammenslutninger af producentorganisationer, beregnes de indirekte produktionsomkostninger ved, at hver producentorganisations indirekte produktionsomkostninger, jf. første afsnit, lægges sammen, idet disse dog højst må andrage 1 250 000 EUR pr. sammenslutning af producentorganisationer.

Medlemsstaterne kan begrænse finansieringen til de faktiske omkostninger og skal i så fald fastsætte de støtteberettigede omkostninger

| b) | personaleomkostninger, herunder retligt obligatoriske bidrag i tilknytning til lønninger, hvis disse afholdes direkte af producentorganisationen, sammenslutningen af producentorganisationer eller datterselskaber som omhandlet i artikel 22, stk. 8, med forbehold af medlemsstatens godkendelse af kooperativer, der er medlemmer af producentorganisationen, og hvor omkostningerne skyldes foranstaltninger:






  i) | til at forbedre eller opretholde et højt kvalitets- eller miljøbeskyttelsesniveau |
| --- | --- | --- |

b)

personaleomkostninger, herunder retligt obligatoriske bidrag i tilknytning til lønninger, hvis disse afholdes direkte af producentorganisationen, sammenslutningen af producentorganisationer eller datterselskaber som omhandlet i artikel 22, stk. 8, med forbehold af medlemsstatens godkendelse af kooperativer, der er medlemmer af producentorganisationen, og hvor omkostningerne skyldes foranstaltninger:

i)

til at forbedre eller opretholde et højt kvalitets- eller miljøbeskyttelsesniveau

| ii) | til at forbedre afsætningen. |
| --- | --- |

ii)

til at forbedre afsætningen.

Disse foranstaltninger skal gennemføres af kvalificeret personale. Hvis producentorganisationen bruger sine egne medarbejdere eller tilsluttede producenter hertil, skal deres tidsforbrug dokumenteres.

Hvis en medlemsstat ønsker at tilbyde et alternativ til at begrænse finansieringen til faktiske omkostninger, fastsætter den for alt støtteberettiget personale som anført i dette punkt forudgående behørigt begrundede faste standardsatser eller satser for enhedsomkostninger, som dog maksimalt kan udgøre 20 % af den godkendte driftsfond. Denne procentsats kan forhøjes i behørigt begrundede tilfælde.

Producentorganisationerne skal i anmodningen om faste standardsatser godtgøre, at aktionen er gennemført til medlemsstatens tilfredshed

| c) | juridiske og administrative omkostninger ved sammenlægninger af producentorganisationer samt juridiske og administrative omkostninger ved oprettelsen af tværnationale producentorganisationer eller tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer; gennemførlighedsundersøgelser og forslag bestilt af producentorganisationer i den forbindelse. |
| --- | --- |

c)

juridiske og administrative omkostninger ved sammenlægninger af producentorganisationer samt juridiske og administrative omkostninger ved oprettelsen af tværnationale producentorganisationer eller tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer; gennemførlighedsundersøgelser og forslag bestilt af producentorganisationer i den forbindelse.

| 3. | Omkostninger til møder og uddannelsesprogrammer, hvis disse vedrører driftsprogrammet, herunder dagpenge samt rejse- og opholdsomkostninger (på grundlag af faste satser eller satser for enhedsomkostninger, når dette er relevant). |
| --- | --- |

3.

Omkostninger til møder og uddannelsesprogrammer, hvis disse vedrører driftsprogrammet, herunder dagpenge samt rejse- og opholdsomkostninger (på grundlag af faste satser eller satser for enhedsomkostninger, når dette er relevant).

| 4. | Fremme af:






  — | mærker/varemærker tilhørende producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer eller datterselskaber som omhandlet i artikel 22, stk. 8 |
| --- | --- | --- |

4.

Fremme af:

—

mærker/varemærker tilhørende producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer eller datterselskaber som omhandlet i artikel 22, stk. 8

| — | generisk reklame og salgsfremstød for kvalitetsmærker |
| --- | --- |

—

generisk reklame og salgsfremstød for kvalitetsmærker

| — | omkostninger til trykning af reklame på emballager eller etiketter i forbindelse med første og andet led, forudsat at det indgår i driftsprogrammet. |
| --- | --- |

—

omkostninger til trykning af reklame på emballager eller etiketter i forbindelse med første og andet led, forudsat at det indgår i driftsprogrammet.

Geografiske navne er kun tilladt, hvis de:

| a) | er beskyttede oprindelsesbetegnelser eller beskyttede geografiske betegnelser, som er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1) eller |
| --- | --- |

a)

er beskyttede oprindelsesbetegnelser eller beskyttede geografiske betegnelser, som er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1) eller

| b) | i alle tilfælde, hvor litra a) ikke finder anvendelse, er af sekundær betydning i forhold til hovedbudskabet. |
| --- | --- |

b)

i alle tilfælde, hvor litra a) ikke finder anvendelse, er af sekundær betydning i forhold til hovedbudskabet.

Reklamemateriale, der skal bruges til generisk reklame og salgsfremstød for kvalitetsmærker, skal være forsynet med Den Europæiske Unions symbol (kun i forbindelse med visuelle medier) og omfatte følgende tekst: »Kampagne finansieret med støtte fra Den Europæiske Union«. Producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og datterselskaber som omhandlet i artikel 22, stk. 8, i denne forordning er ikke forpligtet til at anvende Den Europæiske Unions symbol i reklamer for deres mærker/varemærker.

| 5. | Transport-, sorterings- og emballeringsomkostninger i forbindelse med gratis uddeling, jf. artikel 16 og 17 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892. |
| --- | --- |

5.

Transport-, sorterings- og emballeringsomkostninger i forbindelse med gratis uddeling, jf. artikel 16 og 17 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.

| 6. | Køb af ubebygget jord, hvis erhvervelsen er nødvendig for en investering, der figurerer i driftsprogrammet, forudsat at den koster mindre end 10 % af alle støtteberettigede udgifter til den pågældende foranstaltning. I ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde kan der fastsættes en højere procentdel for foranstaltninger, der vedrører miljøbevaring. |
| --- | --- |

6.

Køb af ubebygget jord, hvis erhvervelsen er nødvendig for en investering, der figurerer i driftsprogrammet, forudsat at den koster mindre end 10 % af alle støtteberettigede udgifter til den pågældende foranstaltning. I ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde kan der fastsættes en højere procentdel for foranstaltninger, der vedrører miljøbevaring.

| 7. | Køb af udstyr, herunder brugt udstyr, forudsat at det ikke er købt med EU-støtte eller national støtte i en periode på syv år forud for købet. |
| --- | --- |

7.

Køb af udstyr, herunder brugt udstyr, forudsat at det ikke er købt med EU-støtte eller national støtte i en periode på syv år forud for købet.

| 8. | Investeringer i transportmidler, hvis producentorganisationen over for den pågældende medlemsstat på behørig vis dokumenterer, at transportmidlet kun vil blive anvendt til transport internt i organisationen, og investeringer til supplerende udstyr til kølevogne eller vogne med kontrolleret atmosfære. |
| --- | --- |

8.

Investeringer i transportmidler, hvis producentorganisationen over for den pågældende medlemsstat på behørig vis dokumenterer, at transportmidlet kun vil blive anvendt til transport internt i organisationen, og investeringer til supplerende udstyr til kølevogne eller vogne med kontrolleret atmosfære.

| 9. | Leasing, også af brugt materiel, hvortil der ikke er ydet EU-støtte eller national støtte i en periode på syv år forud for leasingen, inden for grænserne af genstandens nettomarkedsværdi. |
| --- | --- |

9.

Leasing, også af brugt materiel, hvortil der ikke er ydet EU-støtte eller national støtte i en periode på syv år forud for leasingen, inden for grænserne af genstandens nettomarkedsværdi.

| 10. | Leje af udstyr eller andre genstande, hvis medlemsstaten finder det godtgjort, at det er et økonomisk berettiget alternativ til køb. |
| --- | --- |

10.

Leje af udstyr eller andre genstande, hvis medlemsstaten finder det godtgjort, at det er et økonomisk berettiget alternativ til køb.

| 11. | Investeringer i selskabsaktier, hvis investeringerne bidrager direkte til at opfylde driftsprogrammets mål. |
| --- | --- |

11.

Investeringer i selskabsaktier, hvis investeringerne bidrager direkte til at opfylde driftsprogrammets mål.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1).

---

BILAG IV

Maksimal støtte til tilbagekøb, jf. artikel 45, stk. 1

| Produkt | Maksimal støtte (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Gratis uddeling | Andre anvendelsesformål |
| Blomkål | 21,05. | 15,79 |
| Tomater (fra den 1. juni til den 31. oktober) | 7,25 | 7,25 |
| Tomater (fra den 1. november til den 31. maj) | 33,96 | 25,48 |
| Æbler | 24,16 | 18,11 |
| Druer | 53,52 | 40,14 |
| Abrikoser | 64,18 | 48,14 |
| Nektariner | 37,82 | 28,37 |
| Ferskner | 37,32 | 27,99 |
| Pærer | 33,96 | 25,47 |
| Auberginer | 31,2 | 23,41 |
| Meloner | 48,1 | 36,07 |
| Vandmeloner | 9,76 | 7,31 |
| Appelsiner | 21,00 | 21,00 |
| Mandariner | 25,82 | 19,50 |
| Klementiner | 32,38 | 24,28 |
| Satsumas | 25,56 | 19,50 |
| Citroner | 29,98 | 22,48 |

Produkt

Maksimal støtte (EUR/100 kg)

Gratis uddeling

Andre anvendelsesformål

Blomkål

21,05.

15,79

Tomater (fra den 1. juni til den 31. oktober)

7,25

7,25

Tomater (fra den 1. november til den 31. maj)

33,96

25,48

Æbler

24,16

18,11

Druer

53,52

40,14

Abrikoser

64,18

48,14

Nektariner

37,82

28,37

Ferskner

37,32

27,99

Pærer

33,96

25,47

Auberginer

31,2

23,41

Meloner

48,1

36,07

Vandmeloner

9,76

7,31

Appelsiner

21,00

21,00

Mandariner

25,82

19,50

Klementiner

32,38

24,28

Satsumas

25,56

19,50

Citroner

29,98

22,48

---

BILAG V

Oplysninger, der skal indgå i medlemsstaternes årlige rapport, jf. artikel 54, litra b)

Alle oplysninger skal vedrøre det år, der aflægges rapport om. Der skal også gives oplysninger om udgifter, der er afholdt efter udgangen af det år, som der aflægges rapport om. Der skal gives oplysninger om den kontrol og de administrative sanktioner, der er foretaget og indført i løbet af det pågældende år og efter udgangen dette år. For så vidt angår de oplysninger, som varierer i årets løb, bør den årlige rapport indeholde en oversigt over ændringer af disse oplysninger, som er sket i det år, der aflægges rapport om, og den situation, der var gældende den 31. december i det år, der aflægges rapport om.

DEL A — OPLYSNINGER VEDRØRENDE MARKEDSFORVALTNING

1.   Administrative oplysninger

| a) | National lovgivning, der er vedtaget for at gennemføre artikel 32-38, 152-160, 164 og 165 i forordning (EU) nr. 1308/2013, herunder den nationale strategi for bæredygtige driftsprogrammer, som gælder for driftsprogrammer, der er gennemført i det år, der aflægges rapport om. |
| --- | --- |

a)

National lovgivning, der er vedtaget for at gennemføre artikel 32-38, 152-160, 164 og 165 i forordning (EU) nr. 1308/2013, herunder den nationale strategi for bæredygtige driftsprogrammer, som gælder for driftsprogrammer, der er gennemført i det år, der aflægges rapport om.

| b) | Oplysninger om producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger:






  — | kodenummer |
| --- | --- | --- |

b)

Oplysninger om producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger:

—

kodenummer

| — | navn og kontaktoplysninger |
| --- | --- |

—

navn og kontaktoplysninger

| — | dato for anerkendelse (foreløbig anerkendelse i forbindelse med producentsammenslutninger) |
| --- | --- |

—

dato for anerkendelse (foreløbig anerkendelse i forbindelse med producentsammenslutninger)

| — | alle involverede juridiske personer eller klart definerede dele af juridiske personer og alle involverede datterselskaber |
| --- | --- |

—

alle involverede juridiske personer eller klart definerede dele af juridiske personer og alle involverede datterselskaber

| — | antal medlemmer (fordelt på producenter og ikke-producenter) og ændringer i medlemstallet i løbet af året |
| --- | --- |

—

antal medlemmer (fordelt på producenter og ikke-producenter) og ændringer i medlemstallet i løbet af året

| — | areal med frugt og grøntsagsproduktion (samlet areal og opdelt efter hovedafgrøder), omfattede produkter og beskrivelse af de solgte slutprodukter (med angivelse af værdi og mængde ifølge de vigtigste kilder), og produkternes vigtigste anvendelsesformål, opdelt efter værdi (med oplysninger om produkter, der er afsat på friskvaremarkedet, produkter, der er solgt til forarbejdning, og produkter, der er tilbagekøbt fra markedet) |
| --- | --- |

—

areal med frugt og grøntsagsproduktion (samlet areal og opdelt efter hovedafgrøder), omfattede produkter og beskrivelse af de solgte slutprodukter (med angivelse af værdi og mængde ifølge de vigtigste kilder), og produkternes vigtigste anvendelsesformål, opdelt efter værdi (med oplysninger om produkter, der er afsat på friskvaremarkedet, produkter, der er solgt til forarbejdning, og produkter, der er tilbagekøbt fra markedet)

| — | strukturændringer i årets løb, navnlig nyligt anerkendte eller oprettede organer, tilbagekaldelse eller suspension af anerkendelser og sammenlægninger med angivelse af datoer for disse begivenheder |
| --- | --- |

—

strukturændringer i årets løb, navnlig nyligt anerkendte eller oprettede organer, tilbagekaldelse eller suspension af anerkendelser og sammenlægninger med angivelse af datoer for disse begivenheder

| c) | Oplysninger om brancheorganisationer:






  — | organisationens navn og kontraktoplysninger |
| --- | --- | --- |

c)

Oplysninger om brancheorganisationer:

—

organisationens navn og kontraktoplysninger

| — | dato for anerkendelse |
| --- | --- |

—

dato for anerkendelse

| — | produktdækning |
| --- | --- |

—

produktdækning

| — | ændringer i årets løb. |
| --- | --- |

—

ændringer i årets løb.

2.   Oplysninger om udgifter

| a) | Producentorganisationer. Finansielle oplysninger om hver modtager (producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer):






  — | driftsfond: samlet beløb, finansiel bistand fra EU, fra medlemsstaten (national støtte), bidrag fra producentorganisationen og medlemmerne; |
| --- | --- | --- |

a)

Producentorganisationer. Finansielle oplysninger om hver modtager (producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer):

—

driftsfond: samlet beløb, finansiel bistand fra EU, fra medlemsstaten (national støtte), bidrag fra producentorganisationen og medlemmerne;

| — | beskrivelse af EU-støttens omfang, jf. artikel 34 i forordning (EU) nr. 1308/2013 |
| --- | --- |

—

beskrivelse af EU-støttens omfang, jf. artikel 34 i forordning (EU) nr. 1308/2013

| — | finansielle oplysninger om driftsprogrammet fordelt på producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer |
| --- | --- |

—

finansielle oplysninger om driftsprogrammet fordelt på producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer

| — | den afsatte produktions værdi: i alt og fordelt på de forskellige juridiske personer, som producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer består af |
| --- | --- |

—

den afsatte produktions værdi: i alt og fordelt på de forskellige juridiske personer, som producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer består af

| — | udgifter til driftsprogrammet fordelt på støtteberettigede foranstaltninger og aktionstyper |
| --- | --- |

—

udgifter til driftsprogrammet fordelt på støtteberettigede foranstaltninger og aktionstyper

| — | information om mængden af tilbagekøbte produkter fordelt på produkter og måneder og fordelt på samlede tilbagekøbte mængder og mængder, som afhændes ved gratis uddeling, udtrykt i ton |
| --- | --- |

—

information om mængden af tilbagekøbte produkter fordelt på produkter og måneder og fordelt på samlede tilbagekøbte mængder og mængder, som afhændes ved gratis uddeling, udtrykt i ton

| — | liste over godkendte organer, jf. artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

—

liste over godkendte organer, jf. artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| b) | For producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e forordning (EF) nr. 1234/2007. Finansielle oplysninger om hver modtager:






  — | samlet beløb, støtte fra EU, fra medlemsstaten og bidrag fra producentorganisationen og medlemmerne; |
| --- | --- | --- |

b)

For producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e forordning (EF) nr. 1234/2007. Finansielle oplysninger om hver modtager:

—

samlet beløb, støtte fra EU, fra medlemsstaten og bidrag fra producentorganisationen og medlemmerne;

| — | støtte fra medlemsstaten, med angivelse af subtotaler for producentsammenslutninger i overgangsperiodens første, andet, tredje, fjerde og femte år; |
| --- | --- |

—

støtte fra medlemsstaten, med angivelse af subtotaler for producentsammenslutninger i overgangsperiodens første, andet, tredje, fjerde og femte år;

| — | udgifter til investeringer, der er nødvendige for at opnå anerkendelse i henhold til artikel 103a, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1234/2007, fordelt på støtte fra EU og medlemsstaten og bidrag fra producentsammenslutningen; |
| --- | --- |

—

udgifter til investeringer, der er nødvendige for at opnå anerkendelse i henhold til artikel 103a, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1234/2007, fordelt på støtte fra EU og medlemsstaten og bidrag fra producentsammenslutningen;

| — | den afsatte produktions værdi med subtotaler for producentsammenslutninger i overgangsperiodens første, andet, tredje, fjerde og femte år. |
| --- | --- |

—

den afsatte produktions værdi med subtotaler for producentsammenslutninger i overgangsperiodens første, andet, tredje, fjerde og femte år.

| c) | For producentorganisationer og producentsammenslutninger som omhandlet i artikel 27, i forordning (EU) nr. 1305/2013:






  — | mængden og værdien af den afsatte produktion og antallet af medlemmer. |
| --- | --- | --- |

c)

For producentorganisationer og producentsammenslutninger som omhandlet i artikel 27, i forordning (EU) nr. 1305/2013:

—

mængden og værdien af den afsatte produktion og antallet af medlemmer.

3.   Oplysninger om gennemførelsen af den nationale strategi:

| — | Kort beskrivelse af gennemførelsen af driftsprogrammerne fordelt på hver type foranstaltning som anført i artikel 2, stk. 1, litra f). Beskrivelsen baseres på de finansielle indikatorer og de fælles output- og resultatindikatorer og sammenfatter oplysningerne i de årlige statusrapporter om driftsprogrammerne, som producentorganisationerne sender; |
| --- | --- |

—

Kort beskrivelse af gennemførelsen af driftsprogrammerne fordelt på hver type foranstaltning som anført i artikel 2, stk. 1, litra f). Beskrivelsen baseres på de finansielle indikatorer og de fælles output- og resultatindikatorer og sammenfatter oplysningerne i de årlige statusrapporter om driftsprogrammerne, som producentorganisationerne sender;

| — | et resumé af resultaterne af evalueringerne af driftsprogrammerne, som fremsendes af producentorganisationerne, herunder de kvalitative vurderinger af miljøforanstaltningernes resultater og virkninger; |
| --- | --- |

—

et resumé af resultaterne af evalueringerne af driftsprogrammerne, som fremsendes af producentorganisationerne, herunder de kvalitative vurderinger af miljøforanstaltningernes resultater og virkninger;

| — | et resumé af de væsentligste problemer i forbindelse med gennemførelsen af den nationale strategi og forvaltningen deraf samt eventuelle foranstaltninger, der er truffet, herunder angivelse af, om den nationale strategi er blevet ajourført og hvorfor. En kopi af den ajourførte strategi vedlægges den årlige rapport |
| --- | --- |

—

et resumé af de væsentligste problemer i forbindelse med gennemførelsen af den nationale strategi og forvaltningen deraf samt eventuelle foranstaltninger, der er truffet, herunder angivelse af, om den nationale strategi er blevet ajourført og hvorfor. En kopi af den ajourførte strategi vedlægges den årlige rapport

DEL B — OPLYSNINGER VEDRØRENDE REGNSKABSAFSLUTNING

Oplysninger om kontrol og administrative sanktioner:

| — | kontrol udført af medlemsstaten: oplysninger om organer, der er blevet kontrolleret, og kontroldatoen |
| --- | --- |

—

kontrol udført af medlemsstaten: oplysninger om organer, der er blevet kontrolleret, og kontroldatoen

| — | kontrolprocenter |
| --- | --- |

—

kontrolprocenter

| — | kontrolresultater |
| --- | --- |

—

kontrolresultater

| — | anvendte administrative sanktioner. |
| --- | --- |

—

anvendte administrative sanktioner.

---

BILAG VI

Indberetning af priser, jf. artikel 55, stk. 1

| Produkt | Type/sort | Præsentation/størrelsessortering | Repræsentative markeder |
| --- | --- | --- | --- |
| Tomater | Runde | Størrelse 57-100 mm, løst i pakninger a ca. 5-6 kg | Belgien
  Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Ungarn
  Nederlandene
  Polen
  Portugal
  Rumænien |
| I klase | løst i pakninger a ca. 3-6 kg |
| Kirsebærtomater | bakker a ca. 250-500 g |
| Abrikoser | Alle typer og sorter | Størrelse 45-50 mm
  Bakker eller pakninger a ca. 6-10 kg | Bulgarien
  Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Ungarn |
| Nektariner | Hvidt kød | Størrelse A/B
  Bakker eller pakninger a ca. 6-10 kg | Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien |
| Gult kød | Størrelse A/B
  Bakker eller pakninger a ca. 6-10 kg |
| Ferskner | Hvidt kød | Størrelse A/B
  Bakker eller pakninger a ca. 6-10 kg | Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Ungarn
  Portugal |
| Gult kød | Størrelse A/B
  Bakker eller pakninger a ca. 6-10 kg |
| Spisedruer | Alle typer og sorter med kerner | Bakker eller pakninger a 1 kg | Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Ungarn
  Portugal |
| Bakker eller pakninger a 1 kg |
| Alle typer og sorter uden sten |
| Pærer | Blanquilla | Størrelse 55/60, pakninger a ca. 5-10 kg | Belgien
  Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Ungarn
  Nederlandene
  Polen
  Portugal |
| Conference | Størrelse 60/65+, pakninger a ca. 5-10 kg |
| Williams | Størrelse 65+/75+, pakninger a ca. 5-10 kg |
| Rocha |
| Abbé Fétel | Størrelse 70/75, pakninger a ca. 5-10 kg |
| Kaiser |
| Doyenné du Comice | Størrelse 75/90, pakninger a ca. 5-10 kg |
| Æbler | Golden delicious | Størrelse 70/80, pakninger a ca. 5-20 kg | Belgien
  Tjekkiet
  Tyskland
  Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Østrig |
| Braeburn |
| Jonagold (eller Jonagored) |
| Idared |
| Fuji |
| Shampion |
| Granny smith |
| Red delicious og andre røde sorter |
| Boskoop |
| Gala | Størrelse 70/80, pakninger a ca. 5-20 kg | Frankrig
  Italien
  Ungarn
  Nederlandene
  Polen
  Portugal
  Rumænien |
| Elstar |
| Cox orange |
| Satsumas | Alle sorter | Størrelse 1-X — 3, pakninger a ca. 10-20 kg | Spanien |
| Citroner | Alle sorter | Størrelse 3-4, pakninger a ca. 10-20 kg | Grækenland
  Spanien
  Italien |
| Klementiner | Alle sorter | Størrelse 1-X -3, pakninger a ca. 10-20 kg | Grækenland
  Spanien
  Italien |
| Mandariner | Alle sorter | Størrelse 1 — 2, pakninger a ca. 10-20 kg | Grækenland
  Spanien
  Italien
  Portugal |
| Appelsiner | Salustiana | Størrelse 3-6 kg, pakninger a ca. 10-20 kg | Grækenland
  Spanien
  Italien
  Portugal |
| Navelinas |
| Navelate |
| Lanelate |
| Valencia late |
| Tarocco |
| Navel |
| Courgetter | Alle sorter | Størrelse 14-21, løst i pakningen | Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Nederlandene |
| Kirsebær | Alle sorter sødkirsebær | Størrelse 22 og derover, løst i pakningen | Bulgarien
  Tjekkiet
  Tyskland
  Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Ungarn
  Polen
  Portugal
  Rumænien |
| Agurker | Glatte sorter | Størrelse 350-500 g, ordnet i pakningen | Bulgarien
  Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Ungarn
  Nederlandene
  Polen |
| Hvidløg | Hvidt | Størrelse 50-60 mm, pakninger a ca. 2-5 kg | Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Ungarn |
| Violet | Størrelse 45-55 mm, pakninger a ca. 2-5 kg |
| Forår | Størrelse 50-60 mm, pakninger a ca. 2-5 kg |
| Blommer | Alle typer og sorter | Størrelse 35 mm og derover | Bulgarien
  Tyskland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Ungarn
  Polen
  Rumænien |
| Størrelse 35 mm og derover |
| Størrelse 40 mm og derover |
| Størrelse 40 mm og derover |
| Sød peber | Alle typer og sorter | Størrelse 70 mm og derover | Bulgarien
  Grækenland
  Spanien
  Italien
  Ungarn
  Nederlandene
  Portugal |
| Størrelse 50 mm og derover |
| Størrelse 40 mm og derover |
| Havesalat | Alle typer og sorter | Størrelse 400 g og derover, pakninger a 8-12 styk | Tyskland
  Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Nederlandene
  Portugal
  Det Forenede Kongerige |
| Størrelse 400 g og derover, pakninger a 8-12 styk |
| Jordbær | Alle sorter | Pakninger a 250/500 g | Belgien
  Tyskland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Nederlandene
  Polen
  Portugal
  Det Forenede Kongerige |
| Dyrkede svampe | Lukkede | Størrelse middel (30-65 mm) | Irland
  Spanien
  Frankrig
  Ungarn
  Nederlandene
  Polen
  Det Forenede Kongerige |
| Kiwier | Hayward | Størrelse 105-125 g, pakninger a ca. 3-10 kg | Grækenland
  Frankrig
  Italien
  Portugal |
| Blomkål | Alle typer og sorter | Størrelse 16-20 mm | Tyskland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Polen |
| Asparges | Alle typer og sorter | Størrelse 10-16/16+ | Tyskland
  Spanien
  Frankrig
  Nederlandene
  Polen |
| Auberginer | Alle typer og sorter | Størrelse 40+/70+ | Spanien
  Italien
  Rumænien |
| Gulerødder | Alle typer og sorter | almindelige standarder på det repræsentative marked | Tyskland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Nederlandene
  Polen
  Det Forenede Kongerige |
| Kepaløg | Alle typer og sorter | Størrelse 40-80 | Tyskland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Nederlandene
  Polen
  Det Forenede Kongerige |
| Bønner | Alle typer og sorter | almindelige standarder på det repræsentative marked | Belgien
  Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien
  Polen |
| Porrer | Alle typer og sorter | almindelige standarder på det repræsentative marked | Belgien
  Tyskland
  Spanien
  Frankrig
  Nederlandene
  Polen |
| Vandmeloner | Alle typer og sorter | almindelige standarder på det repræsentative marked | Grækenland
  Spanien
  Italien
  Ungarn
  Rumænien |
| Meloner | Alle typer og sorter | almindelige standarder på det repræsentative marked | Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Italien |
| Kål | Alle typer og sorter | almindelige standarder på det repræsentative marked | Tyskland
  Grækenland
  Spanien
  Frankrig
  Polen
  Rumænien
  Det Forenede Kongerige |

Produkt

Type/sort

Præsentation/størrelsessortering

Repræsentative markeder

Tomater

Runde

Størrelse 57-100 mm, løst i pakninger a ca. 5-6 kg

Belgien

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Ungarn

Nederlandene

Polen

Portugal

Rumænien

I klase

løst i pakninger a ca. 3-6 kg

Kirsebærtomater

bakker a ca. 250-500 g

Abrikoser

Alle typer og sorter

Størrelse 45-50 mm

Bakker eller pakninger a ca. 6-10 kg

Bulgarien

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Ungarn

Nektariner

Hvidt kød

Størrelse A/B

Bakker eller pakninger a ca. 6-10 kg

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Gult kød

Størrelse A/B

Bakker eller pakninger a ca. 6-10 kg

Ferskner

Hvidt kød

Størrelse A/B

Bakker eller pakninger a ca. 6-10 kg

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Ungarn

Portugal

Gult kød

Størrelse A/B

Bakker eller pakninger a ca. 6-10 kg

Spisedruer

Alle typer og sorter med kerner

Bakker eller pakninger a 1 kg

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Ungarn

Portugal

Bakker eller pakninger a 1 kg

Alle typer og sorter uden sten

Pærer

Blanquilla

Størrelse 55/60, pakninger a ca. 5-10 kg

Belgien

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Ungarn

Nederlandene

Polen

Portugal

Conference

Størrelse 60/65+, pakninger a ca. 5-10 kg

Williams

Størrelse 65+/75+, pakninger a ca. 5-10 kg

Rocha

Abbé Fétel

Størrelse 70/75, pakninger a ca. 5-10 kg

Kaiser

Doyenné du Comice

Størrelse 75/90, pakninger a ca. 5-10 kg

Æbler

Golden delicious

Størrelse 70/80, pakninger a ca. 5-20 kg

Belgien

Tjekkiet

Tyskland

Grækenland

Spanien

Frankrig

Østrig

Braeburn

Jonagold (eller Jonagored)

Idared

Fuji

Shampion

Granny smith

Red delicious og andre røde sorter

Boskoop

Gala

Størrelse 70/80, pakninger a ca. 5-20 kg

Frankrig

Italien

Ungarn

Nederlandene

Polen

Portugal

Rumænien

Elstar

Cox orange

Satsumas

Alle sorter

Størrelse 1-X — 3, pakninger a ca. 10-20 kg

Spanien

Citroner

Alle sorter

Størrelse 3-4, pakninger a ca. 10-20 kg

Grækenland

Spanien

Italien

Klementiner

Alle sorter

Størrelse 1-X -3, pakninger a ca. 10-20 kg

Grækenland

Spanien

Italien

Mandariner

Alle sorter

Størrelse 1 — 2, pakninger a ca. 10-20 kg

Grækenland

Spanien

Italien

Portugal

Appelsiner

Salustiana

Størrelse 3-6 kg, pakninger a ca. 10-20 kg

Grækenland

Spanien

Italien

Portugal

Navelinas

Navelate

Lanelate

Valencia late

Tarocco

Navel

Courgetter

Alle sorter

Størrelse 14-21, løst i pakningen

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Nederlandene

Kirsebær

Alle sorter sødkirsebær

Størrelse 22 og derover, løst i pakningen

Bulgarien

Tjekkiet

Tyskland

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Ungarn

Polen

Portugal

Rumænien

Agurker

Glatte sorter

Størrelse 350-500 g, ordnet i pakningen

Bulgarien

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Ungarn

Nederlandene

Polen

Hvidløg

Hvidt

Størrelse 50-60 mm, pakninger a ca. 2-5 kg

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Ungarn

Violet

Størrelse 45-55 mm, pakninger a ca. 2-5 kg

Forår

Størrelse 50-60 mm, pakninger a ca. 2-5 kg

Blommer

Alle typer og sorter

Størrelse 35 mm og derover

Bulgarien

Tyskland

Spanien

Frankrig

Italien

Ungarn

Polen

Rumænien

Størrelse 35 mm og derover

Størrelse 40 mm og derover

Størrelse 40 mm og derover

Sød peber

Alle typer og sorter

Størrelse 70 mm og derover

Bulgarien

Grækenland

Spanien

Italien

Ungarn

Nederlandene

Portugal

Størrelse 50 mm og derover

Størrelse 40 mm og derover

Havesalat

Alle typer og sorter

Størrelse 400 g og derover, pakninger a 8-12 styk

Tyskland

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Nederlandene

Portugal

Det Forenede Kongerige

Størrelse 400 g og derover, pakninger a 8-12 styk

Jordbær

Alle sorter

Pakninger a 250/500 g

Belgien

Tyskland

Spanien

Frankrig

Italien

Nederlandene

Polen

Portugal

Det Forenede Kongerige

Dyrkede svampe

Lukkede

Størrelse middel (30-65 mm)

Irland

Spanien

Frankrig

Ungarn

Nederlandene

Polen

Det Forenede Kongerige

Kiwier

Hayward

Størrelse 105-125 g, pakninger a ca. 3-10 kg

Grækenland

Frankrig

Italien

Portugal

Blomkål

Alle typer og sorter

Størrelse 16-20 mm

Tyskland

Spanien

Frankrig

Italien

Polen

Asparges

Alle typer og sorter

Størrelse 10-16/16+

Tyskland

Spanien

Frankrig

Nederlandene

Polen

Auberginer

Alle typer og sorter

Størrelse 40+/70+

Spanien

Italien

Rumænien

Gulerødder

Alle typer og sorter

almindelige standarder på det repræsentative marked

Tyskland

Spanien

Frankrig

Italien

Nederlandene

Polen

Det Forenede Kongerige

Kepaløg

Alle typer og sorter

Størrelse 40-80

Tyskland

Spanien

Frankrig

Italien

Nederlandene

Polen

Det Forenede Kongerige

Bønner

Alle typer og sorter

almindelige standarder på det repræsentative marked

Belgien

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Polen

Porrer

Alle typer og sorter

almindelige standarder på det repræsentative marked

Belgien

Tyskland

Spanien

Frankrig

Nederlandene

Polen

Vandmeloner

Alle typer og sorter

almindelige standarder på det repræsentative marked

Grækenland

Spanien

Italien

Ungarn

Rumænien

Meloner

Alle typer og sorter

almindelige standarder på det repræsentative marked

Grækenland

Spanien

Frankrig

Italien

Kål

Alle typer og sorter

almindelige standarder på det repræsentative marked

Tyskland

Grækenland

Spanien

Frankrig

Polen

Rumænien

Det Forenede Kongerige

---

BILAG VII

LIste over produkter i forbindelse med indgansprisordningen, jf. afsnit III

Medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om fortolkning af den kombinerede nomenklatur, anses varebeskrivelsen kun for at være vejledende. I forbindelse med dette bilag er anvendelsesområdet for ordningerne i henhold til afsnit III bestemt af anvendelsesområdet for KN-koderne, som de foreligger på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning. Hvis der står »ex« foran KN-koden, bestemmes tillægstoldens anvendelsesområde både af KN-kodens og varebeskrivelsens anvendelsesområde og den tilsvarende anvendelsesperiode.

DEL A

| KN-kode | Varebeskrivelse | Anvendelsesperiode |
| --- | --- | --- |
| ex 0702 00 00 | Tomater | 1. januar til 31. december |
| ex 0707 00 05 | Agurker (1) | 1. januar til 31. december |
| ex 0709 90 80 | Artiskokker | 1. november til 30. juni |
| 0709 90 70 | Courgetter | 1. januar til 31. december |
| ex 0805 10 20 | Søde appelsiner, friske | 1. december til 31. maj |
| ex 0805 20 10 | Klementiner | 1. november til udgangen af februar |
| ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 | Mandariner (herunder tangeriner og satsumas); wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter | 1. november til udgangen af februar |
| ex 0805 50 10 | Citroner (Citrus limon og Citrus limonum) | 1. juni til 31. maj |
| ex 0806 10 10 | Spisedruer | 21. juli til 20. november |
| ex 0808 10 80 | Æbler | 1. juli til 30. juni |
| ex 0808 20 50 | Pærer | 1. juli til 30. april |
| ex 0809 10 00 | Abrikoser | 1. juni til 31. juli |
| ex 0809 20 95 | Kirsebær, undtagen surkirsebær | 21. maj til 10. august |
| ex 0809 30 10 ex 0809 30 90 | Ferskner, herunder nektariner | 11. juni til 30. september |
| ex 0809 40 05 | Blommer | 11. juni til 30. september |

KN-kode

Varebeskrivelse

Anvendelsesperiode

ex 0702 00 00

Tomater

1. januar til 31. december

ex 0707 00 05

Agurker (1)

1. januar til 31. december

ex 0709 90 80

Artiskokker

1. november til 30. juni

0709 90 70

Courgetter

1. januar til 31. december

ex 0805 10 20

Søde appelsiner, friske

1. december til 31. maj

ex 0805 20 10

Klementiner

1. november til udgangen af februar

ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90

Mandariner (herunder tangeriner og satsumas); wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter

1. november til udgangen af februar

ex 0805 50 10

Citroner (Citrus limon og Citrus limonum)

1. juni til 31. maj

ex 0806 10 10

Spisedruer

21. juli til 20. november

ex 0808 10 80

Æbler

1. juli til 30. juni

ex 0808 20 50

Pærer

1. juli til 30. april

ex 0809 10 00

Abrikoser

1. juni til 31. juli

ex 0809 20 95

Kirsebær, undtagen surkirsebær

21. maj til 10. august

ex 0809 30 10 ex 0809 30 90

Ferskner, herunder nektariner

11. juni til 30. september

ex 0809 40 05

Blommer

11. juni til 30. september

DEL B

| KN-kode | Varebeskrivelse | Anvendelsesperiode |
| --- | --- | --- |
| ex 0707 00 05 | Agurker bestemt til forarbejdning | 1. maj til 31. oktober |
| ex 0809 20 05 | Surkirsebær (Prunus cerasus) | 21. maj til 10. august |

KN-kode

Varebeskrivelse

Anvendelsesperiode

ex 0707 00 05

Agurker bestemt til forarbejdning

1. maj til 31. oktober

ex 0809 20 05

Surkirsebær (Prunus cerasus)

21. maj til 10. august

---

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/57

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/892

af 13. marts 2017

om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 38, artikel 174, stk. 1, litra d), artikel 181, stk. 3, og artikel 182, stk. 1 og 4,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (2), særlig artikel 58, stk. 4, litra a), artikel 62, stk. 2, litra a)-d) og litra h), og artikel 64, stk. 7, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EU) nr. 1308/2013 har erstattet Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (3) og fastsætter nye regler for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager. Ved nævnte forordning bemyndiges Kommissionen desuden til at vedtage delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter i så henseende. Disse retsakter bør erstatte nogle af bestemmelserne i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (4). Nævnte forordning ændres ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 (5). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EU) nr. 1308/2013 har erstattet Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (3) og fastsætter nye regler for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager. Ved nævnte forordning bemyndiges Kommissionen desuden til at vedtage delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter i så henseende. Disse retsakter bør erstatte nogle af bestemmelserne i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (4). Nævnte forordning ændres ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 (5).

| (2) | For at optimere allokeringen af finansielle ressourcer og forbedre strategiens kvalitet bør der fastsættes bestemmelser om strukturen og indholdet af den nationale strategi for bæredygtige driftsprogrammer og de nationale regler for miljøforanstaltninger. De miljøforanstaltninger, der kan være omfattet af disse nationale regler, og de krav, der skal være opfyldt, bør fastlægges for at lette udformningen og gennemførelsen af disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

For at optimere allokeringen af finansielle ressourcer og forbedre strategiens kvalitet bør der fastsættes bestemmelser om strukturen og indholdet af den nationale strategi for bæredygtige driftsprogrammer og de nationale regler for miljøforanstaltninger. De miljøforanstaltninger, der kan være omfattet af disse nationale regler, og de krav, der skal være opfyldt, bør fastlægges for at lette udformningen og gennemførelsen af disse foranstaltninger.

| (3) | Endvidere bør der fastsættes regler om driftsprogrammernes indhold, de dokumenter, der skal forelægges, fristerne for forelæggelse og gennemførelsesperioderne for driftsprogrammer. |
| --- | --- |

(3)

Endvidere bør der fastsættes regler om driftsprogrammernes indhold, de dokumenter, der skal forelægges, fristerne for forelæggelse og gennemførelsesperioderne for driftsprogrammer.

| (4) | For at sikre, at støtteordningen for producentorganisationer anvendes korrekt, bør det fastlægges, hvilke oplysninger der skal anføres i støtteansøgningerne, og hvilke procedurer der skal gælde for støtteudbetalingen. For at undgå likviditetsproblemer bør producentorganisationerne kunne anvende en ordning med udbetaling af forskud, som der skal stilles sikkerhed for. Af de samme årsager bør der kunne anvendes en alternativ ordning til at refundere allerede afholdte udgifter. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre, at støtteordningen for producentorganisationer anvendes korrekt, bør det fastlægges, hvilke oplysninger der skal anføres i støtteansøgningerne, og hvilke procedurer der skal gælde for støtteudbetalingen. For at undgå likviditetsproblemer bør producentorganisationerne kunne anvende en ordning med udbetaling af forskud, som der skal stilles sikkerhed for. Af de samme årsager bør der kunne anvendes en alternativ ordning til at refundere allerede afholdte udgifter.

| (5) | Eftersom produktionen af frugt og grøntsager er uforudsigelig, og produkterne er fordærvelige, kan selv ikke alt for store overskud på markedet medføre væsentlige markedsforstyrrelser. Derfor bør der fastlægges gennemførelsesregler vedrørende kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom produktionen af frugt og grøntsager er uforudsigelig, og produkterne er fordærvelige, kan selv ikke alt for store overskud på markedet medføre væsentlige markedsforstyrrelser. Derfor bør der fastlægges gennemførelsesregler vedrørende kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger.

| (6) | Der bør fastsættes nærmere regler vedrørende den nationale finansielle støtte, som medlemsstaterne kan yde i områder af EU, hvor producenternes organisationsgrad er særlig lav. Der bør fastlægges procedurer for godkendelsen af en sådan national støtte og for godkendelsen og omfanget af EU's refusion. Derudover bør refusionssatsen fastsættes. |
| --- | --- |

(6)

Der bør fastsættes nærmere regler vedrørende den nationale finansielle støtte, som medlemsstaterne kan yde i områder af EU, hvor producenternes organisationsgrad er særlig lav. Der bør fastlægges procedurer for godkendelsen af en sådan national støtte og for godkendelsen og omfanget af EU's refusion. Derudover bør refusionssatsen fastsættes.

| (7) | Der bør fastsættes bestemmelser vedrørende typen og formatet af visse oplysninger for anvendelsen af forordning (EU) nr. 1308/2103, Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 og nærværende forordning. Disse bestemmelser bør omfatte oplysninger fra producenter og producentorganisationer til medlemsstaterne og fra medlemsstaterne til Kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Der bør fastsættes bestemmelser vedrørende typen og formatet af visse oplysninger for anvendelsen af forordning (EU) nr. 1308/2103, Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 og nærværende forordning. Disse bestemmelser bør omfatte oplysninger fra producenter og producentorganisationer til medlemsstaterne og fra medlemsstaterne til Kommissionen.

| (8) | Der bør fastsættes bestemmelser om de administrative og stedlige kontroller, som er nødvendige for at sikre, at forordning (EU) nr. 1308/2013 anvendes korrekt for frugt og grøntsager. |
| --- | --- |

(8)

Der bør fastsættes bestemmelser om de administrative og stedlige kontroller, som er nødvendige for at sikre, at forordning (EU) nr. 1308/2013 anvendes korrekt for frugt og grøntsager.

| (9) | I forbindelse med artikel 59, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1306/2013 bør der fastsættes regler om korrektion af åbenlyse fejl i støtteansøgninger, meddelelser, krav eller anmodninger. |
| --- | --- |

(9)

I forbindelse med artikel 59, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1306/2013 bør der fastsættes regler om korrektion af åbenlyse fejl i støtteansøgninger, meddelelser, krav eller anmodninger.

| (10) | Der bør fastsættes regler om finansielle bidrag fra producenter, der ikke er tilsluttet producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer eller brancheorganisationer, for hvilke de regler, der er aftalt inden for organisationer eller sammenslutninger, der anses for at være repræsentative i et bestemt økonomisk område, gøres bindende. |
| --- | --- |

(10)

Der bør fastsættes regler om finansielle bidrag fra producenter, der ikke er tilsluttet producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer eller brancheorganisationer, for hvilke de regler, der er aftalt inden for organisationer eller sammenslutninger, der anses for at være repræsentative i et bestemt økonomisk område, gøres bindende.

| (11) | Der bør beregnes faste importværdier på grundlag af det vejede gennemsnit af de gennemsnitlige repræsentative noteringer for importerede produkter, der er solgt på medlemsstaternes importmarkeder, ved hjælp af dataene om disse priser for og de importerede mængder af de pågældende produkter, som medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om i henhold til artikel 74 i delegeret forordning (EU) 2017/891. Der bør fastsættes bestemmelser vedrørende tilfælde, hvor der ikke foreligger gennemsnitlige repræsentative noteringer for produkter med en given oprindelse. |
| --- | --- |

(11)

Der bør beregnes faste importværdier på grundlag af det vejede gennemsnit af de gennemsnitlige repræsentative noteringer for importerede produkter, der er solgt på medlemsstaternes importmarkeder, ved hjælp af dataene om disse priser for og de importerede mængder af de pågældende produkter, som medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om i henhold til artikel 74 i delegeret forordning (EU) 2017/891. Der bør fastsættes bestemmelser vedrørende tilfælde, hvor der ikke foreligger gennemsnitlige repræsentative noteringer for produkter med en given oprindelse.

| (12) | Der bør fastlægges nærmere regler for den importtold, der kan pålægges bestemte produkter ud over den told, der er fastsat i den fælles toldtarif. Der bør fastsættes bestemmelser om, at der kan pålægges tillægstold, hvis den importerede mængde af de pågældende produkter overstiger et udløsningsniveau, der er fastsat for produktet og anvendelsesperioden. Varer, der er under transport til EU, er fritaget for tillægstold, og der bør derfor fastsættes særlige bestemmelser for dem. |
| --- | --- |

(12)

Der bør fastlægges nærmere regler for den importtold, der kan pålægges bestemte produkter ud over den told, der er fastsat i den fælles toldtarif. Der bør fastsættes bestemmelser om, at der kan pålægges tillægstold, hvis den importerede mængde af de pågældende produkter overstiger et udløsningsniveau, der er fastsat for produktet og anvendelsesperioden. Varer, der er under transport til EU, er fritaget for tillægstold, og der bør derfor fastsættes særlige bestemmelser for dem.

| (13) | Denne forordning bør træde i kraft på og anvendes fra syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(13)

Denne forordning bør træde i kraft på og anvendes fra syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

| (14) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(14)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

PRODUCENTORGANISATIONER

AFDELING 1

Indledende bestemmelser

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning fastlægges der regler for anvendelsen af forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager, med undtagelse af handelsnormer.

2.   Kapitel I-V gælder dog kun for de produkter fra frugt- og grøntsagssektoren, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra i), i forordning (EU) nr. 1308/2013, og sådanne produkter, der udelukkende er bestemt til forarbejdning.

AFDELING 2

Driftsprogrammer

Artikel 2

National strategi for bæredygtige driftsprogrammer

Den nationale strategis struktur og indhold, jf. artikel 36, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013, skal fastlægges i overensstemmelse med bilag I til nærværende forordning.

Artikel 3

Nationale regler for miljøforanstaltninger og støtteberettigede investeringer

1.   Der skal i en separat del af de nationale regler, jf. artikel 36, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013, anføres de krav, der er fastsat i artikel 28 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (6), og som skal opfyldes af de miljøforanstaltninger, der udvælges som led i et driftsprogram.

De nationale regler skal indeholde en ikke-udtømmende liste over miljøforanstaltninger og de betingelser, der gælder herfor i medlemsstaten, jf. artikel 33, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

Den liste, der er omhandlet i andet afsnit, kan omfatte følgende typer miljøforanstaltninger:

| a) | foranstaltninger, der er identiske med forpligtelser til at drive miljø- og klimavenligt landbrug eller økologisk landbrug, jf. henholdsvis artikel 28 og 29 i forordning (EU) nr. 1305/2013, og som er fastlagt i programmet for udvikling af landdistrikter i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger, der er identiske med forpligtelser til at drive miljø- og klimavenligt landbrug eller økologisk landbrug, jf. henholdsvis artikel 28 og 29 i forordning (EU) nr. 1305/2013, og som er fastlagt i programmet for udvikling af landdistrikter i den pågældende medlemsstat

| b) | investeringer til fordel for miljøet |
| --- | --- |

b)

investeringer til fordel for miljøet

| c) | andre aktioner til fordel for miljøet, herunder aktioner, der ikke har direkte eller indirekte forbindelse til en bestemt parcel, men som er knyttet til frugt- og grøntsagssektoren, forudsat at de bidrager til jordbundsbeskyttelse, vand- eller energibesparelser, forbedring eller bevarelse af vandkvalitet, beskyttelse af levesteder eller biodiversitet, modvirkning af klimaændringer og reduktion eller forbedret forvaltning af affald. |
| --- | --- |

c)

andre aktioner til fordel for miljøet, herunder aktioner, der ikke har direkte eller indirekte forbindelse til en bestemt parcel, men som er knyttet til frugt- og grøntsagssektoren, forudsat at de bidrager til jordbundsbeskyttelse, vand- eller energibesparelser, forbedring eller bevarelse af vandkvalitet, beskyttelse af levesteder eller biodiversitet, modvirkning af klimaændringer og reduktion eller forbedret forvaltning af affald.

For hver miljøforanstaltning, der er omhandlet i tredje afsnit, litra b) og c), skal de nationale regler angive:

| a) | begrundelsen for foranstaltningen baseret på dens miljøpåvirkning og |
| --- | --- |

a)

begrundelsen for foranstaltningen baseret på dens miljøpåvirkning og

| b) | den eller de specifikke forpligtelser, den medfører. |
| --- | --- |

b)

den eller de specifikke forpligtelser, den medfører.

De nationale regler skal indeholde mindst én foranstaltning om anvendelse af metoder for integreret bekæmpelse af skadegørere.

2.   Miljøforanstaltninger, der er identiske med forpligtelser til at drive miljø- og klimavenligt landbrug eller økologisk landbrug, som støttes i henhold til et program for udvikling af landdistrikter, skal have samme varighed som disse forpligtelser. Hvis foranstaltningen varer længere end varigheden af det oprindelige driftsprogram, videreføres foranstaltningen i et efterfølgende driftsprogram.

Medlemsstaterne kan tillade, at miljøforanstaltningernes varighed afkortes, eller at de endog afbrydes i behørigt begrundede tilfælde og navnlig under hensyn til resultaterne af evalueringen i det næstsidste år for gennemførelsen af driftsprogrammet, jf. artikel 57, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2017/891.

3.   Investeringer til fordel for miljøet, der er foretaget hos producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer eller datterselskaber, der opfylder kravet om 90 %, jf. artikel 22, stk. 8, i delegeret forordning (EU) 2017/891, eller hos de tilsluttede producenter, er støtteberettigede, hvis de:

| a) | vil kunne medføre en reduktion af den nuværende anvendelse af produktionsinput, emission af forurenende stoffer eller affald fra produktionsprocessen eller |
| --- | --- |

a)

vil kunne medføre en reduktion af den nuværende anvendelse af produktionsinput, emission af forurenende stoffer eller affald fra produktionsprocessen eller

| b) | vil kunne medføre, at anvendelse af fossile energikilder erstattes af vedvarende energikilder eller |
| --- | --- |

b)

vil kunne medføre, at anvendelse af fossile energikilder erstattes af vedvarende energikilder eller

| c) | vil kunne medføre en reduktion af de miljømæssige risici, der er forbundet med anvendelsen af visse former for produktionsinput, herunder plantebeskyttelsesmidler eller gødning eller |
| --- | --- |

c)

vil kunne medføre en reduktion af de miljømæssige risici, der er forbundet med anvendelsen af visse former for produktionsinput, herunder plantebeskyttelsesmidler eller gødning eller

| d) | vil kunne føre til en forbedring af miljøet eller |
| --- | --- |

d)

vil kunne føre til en forbedring af miljøet eller

| e) | er knyttet til ikke-produktive investeringer, der er nødvendige for at nå målene i forbindelse med en forpligtelse til at drive miljø- og klimavenligt landbrug eller økologisk landbrug, navnlig når disse mål vedrørende beskyttelse af levesteder og biodiversitet. |
| --- | --- |

e)

er knyttet til ikke-produktive investeringer, der er nødvendige for at nå målene i forbindelse med en forpligtelse til at drive miljø- og klimavenligt landbrug eller økologisk landbrug, navnlig når disse mål vedrørende beskyttelse af levesteder og biodiversitet.

4.   De investeringer, der er omhandlet i stk. 3, litra a), er kun støtteberettigede, hvis de medfører en reduktion på mindst 15 %, beregnet for den skattemæssige afskrivningsperiode for investeringen i forhold til den tidligere situation, af:

| a) | anvendelse af produktionsinput, som er ikke-vedvarende naturressourcer, såsom vand eller fossilt brændsel, eller en eventuel kilde til forurening af miljøet, såsom gødning, plantebeskyttelsesmidler eller visse typer energikilder |
| --- | --- |

a)

anvendelse af produktionsinput, som er ikke-vedvarende naturressourcer, såsom vand eller fossilt brændsel, eller en eventuel kilde til forurening af miljøet, såsom gødning, plantebeskyttelsesmidler eller visse typer energikilder

| b) | emissionen til luft-, jord- eller vandforurenende stoffer fra produktionsprocessen eller |
| --- | --- |

b)

emissionen til luft-, jord- eller vandforurenende stoffer fra produktionsprocessen eller

| c) | produktion af affald, herunder spildevand, fra produktionsprocessen. |
| --- | --- |

c)

produktion af affald, herunder spildevand, fra produktionsprocessen.

Som undtagelse fra første afsnit kan medlemsstaterne acceptere investeringer, der giver mulighed for en reduktion på mindst 7 %, beregnet for den skattemæssige afskrivningsperiode for investeringen i forhold til den tidligere situation, forudsat at disse investeringer giver mulighed for mindst én yderligere miljøfordel.

Den forventede reduktion og, hvis det er relevant, den forventede yderligere miljøfordel skal påvises forudgående via projektspecifikationer eller andre tekniske dokumenter, der forelægges af producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer på tidspunktet for indgivelsen til godkendelse af det foreslåede driftsprogram eller af en ændring af et sådant program, og som viser de resultater, der kan opnås ved gennemførelsen af investeringen, attesteret af de tekniske dokumenter eller af et uafhængigt, kvalificeret organ eller en uafhængig ekspert, der er godkendt af medlemsstaten.

Investeringer med henblik på at opnå en reduktion af vandforbruget:

| a) | skal sikre en reduktion på mindst 5 % i vandforbruget ved drypvanding eller lignende systemer i forhold til forbruget forud for investeringen, og |
| --- | --- |

a)

skal sikre en reduktion på mindst 5 % i vandforbruget ved drypvanding eller lignende systemer i forhold til forbruget forud for investeringen, og

| b) | må ikke resultere i en nettoforøgelse af kunstvandingsarealet, medmindre det samlede vandforbrug til kunstvanding på bedriften som helhed, herunder det forøgede areal, ikke overstiger gennemsnittet af vandforbruget i de sidste 5 år forud for investeringen. |
| --- | --- |

b)

må ikke resultere i en nettoforøgelse af kunstvandingsarealet, medmindre det samlede vandforbrug til kunstvanding på bedriften som helhed, herunder det forøgede areal, ikke overstiger gennemsnittet af vandforbruget i de sidste 5 år forud for investeringen.

5.   De i stk. 3, litra b), omhandlede investeringer, som består af systemer, der producerer energi, er støtteberettigede, hvis den energimængde, der produceres, ikke overstiger den mængde, der kan anvendes på forhånd på årsbasis i forbindelse med tiltag vedrørende frugt og grøntsager gennemført af producentorganisationen, sammenslutningen af producentorganisationer eller datterselskaber eller medlemmer af producentorganisationen, der drager fordel af investeringen.

6.   De i stk. 3, litra c) og d), omhandlede investeringer er støtteberettigede, hvis de bidrager til jordbundsbeskyttelse, vand- eller energibesparelser, forbedring eller bevarelse af vandkvalitet, beskyttelse af levesteder eller biodiversitet, modvirkning af klimaændringer og reduktion eller forbedret forvaltning af affald, også selv om bidraget ikke kan kvantificeres.

Producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer skal fremlægge dokumentation for det forventede positive bidrag til et eller flere miljømæssige mål på tidspunktet for indgivelsen til godkendelse af det foreslåede driftsprogram eller af en ændring af et sådant program. Den nationale kompetente myndighed kan kræve, at den dokumentation, der skal fremlægges i form af projektspecifikationer, attesteres af et uafhængigt kvalificeret organ eller en uafhængig ekspert inden for de pågældende miljøområder.

7.   For miljøforanstaltninger gælder følgende regler:

| a) | Forskellige miljøforanstaltninger kan kombineres, hvis de supplerer hinanden og er forenelige. Hvis andre miljøforanstaltninger end investeringer i fysiske aktiver kombineres, skal der ved fastsættelsen af støtten tages hensyn til de specifikke indkomsttab og supplerende omkostninger, der opstår som følge af kombinationen |
| --- | --- |

a)

Forskellige miljøforanstaltninger kan kombineres, hvis de supplerer hinanden og er forenelige. Hvis andre miljøforanstaltninger end investeringer i fysiske aktiver kombineres, skal der ved fastsættelsen af støtten tages hensyn til de specifikke indkomsttab og supplerende omkostninger, der opstår som følge af kombinationen

| b) | forpligtelser til at begrænse anvendelsen af gødning, plantebeskyttelsesmidler eller andre hjælpestoffer accepteres kun, hvis begrænsningen kan vurderes på en måde, der giver sikkerhed for, at forpligtelserne opfyldes |
| --- | --- |

b)

forpligtelser til at begrænse anvendelsen af gødning, plantebeskyttelsesmidler eller andre hjælpestoffer accepteres kun, hvis begrænsningen kan vurderes på en måde, der giver sikkerhed for, at forpligtelserne opfyldes

| c) | investeringer til fordel for miljøet som omhandlet i stk. 3 er fuldt ud støtteberettigede. |
| --- | --- |

c)

investeringer til fordel for miljøet som omhandlet i stk. 3 er fuldt ud støtteberettigede.

Artikel 4

Driftsprogrammers indhold

1.   Driftsprogrammerne indeholder følgende:

| a) | en beskrivelse af udgangssituationen, der, hvis det er relevant, er baseret på de fælles udgangsindikatorer, som er anført i punkt 5 i bilag II |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af udgangssituationen, der, hvis det er relevant, er baseret på de fælles udgangsindikatorer, som er anført i punkt 5 i bilag II

| b) | programmets mål, under hensyntagen til produktions- og afsætningsmulighederne, og en redegørelse for, hvordan programmet skal bidrage til og er i overensstemmelse med målene for den nationale strategi, herunder balancen mellem aktiviteterne. I beskrivelsen af målene skal der angives målbare målsætninger for at lette overvågningen af de fremskridt, som gradvis opnås ved gennemførelsen af programmet |
| --- | --- |

b)

programmets mål, under hensyntagen til produktions- og afsætningsmulighederne, og en redegørelse for, hvordan programmet skal bidrage til og er i overensstemmelse med målene for den nationale strategi, herunder balancen mellem aktiviteterne. I beskrivelsen af målene skal der angives målbare målsætninger for at lette overvågningen af de fremskridt, som gradvis opnås ved gennemførelsen af programmet

| c) | de foreslåede foranstaltninger, herunder aktioner til kriseforebyggelse og -styring |
| --- | --- |

c)

de foreslåede foranstaltninger, herunder aktioner til kriseforebyggelse og -styring

| d) | programmets varighed og |
| --- | --- |

d)

programmets varighed og

| e) | de finansielle aspekter, særlig:






  i) | de finansielle bidragsniveauer og beregningsmetoden herfor |
| --- | --- | --- |

e)

de finansielle aspekter, særlig:

i)

de finansielle bidragsniveauer og beregningsmetoden herfor

| ii) | proceduren for finansiering af driftsfonden |
| --- | --- |

ii)

proceduren for finansiering af driftsfonden

| iii) | information, der er nødvendig for at begrunde forskellige niveauer for bidrag, og |
| --- | --- |

iii)

information, der er nødvendig for at begrunde forskellige niveauer for bidrag, og

| iv) | budgettet og tidsplanen for aktiviteterne for hvert af de år, programmet gennemføres. |
| --- | --- |

iv)

budgettet og tidsplanen for aktiviteterne for hvert af de år, programmet gennemføres.

2.   Driftsprogrammerne skal indeholde angivelse af:

| a) | det omfang, hvori de forskellige foranstaltninger supplerer og er i overensstemmelse med andre foranstaltninger, herunder foranstaltninger, der finansieres eller er berettigede til støtte fra andre EU-fonde, og navnlig i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013 og fremstødsprogrammer, som er godkendt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1144/2014 (7). I den forbindelse skal der, hvis det er relevant, også specifikt henvises til foranstaltninger, som er gennemført under tidligere driftsprogrammer og |
| --- | --- |

a)

det omfang, hvori de forskellige foranstaltninger supplerer og er i overensstemmelse med andre foranstaltninger, herunder foranstaltninger, der finansieres eller er berettigede til støtte fra andre EU-fonde, og navnlig i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013 og fremstødsprogrammer, som er godkendt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1144/2014 (7). I den forbindelse skal der, hvis det er relevant, også specifikt henvises til foranstaltninger, som er gennemført under tidligere driftsprogrammer og

| b) | at de ikke medfører risiko for dobbeltfinansiering fra EU-fonde. |
| --- | --- |

b)

at de ikke medfører risiko for dobbeltfinansiering fra EU-fonde.

Artikel 5

Dokumenter, der skal forelægges med driftsprogrammet

Driftsprogrammer ledsages af:

| a) | dokumentation for, at der er oprettet en driftsfond |
| --- | --- |

a)

dokumentation for, at der er oprettet en driftsfond

| b) | producentorganisationens skriftlige forpligtelse til at overholde bestemmelserne i forordning (EU) nr. 1308/2013, delegeret forordning (EU) 2017/891 og nærværende forordning og |
| --- | --- |

b)

producentorganisationens skriftlige forpligtelse til at overholde bestemmelserne i forordning (EU) nr. 1308/2013, delegeret forordning (EU) 2017/891 og nærværende forordning og

| c) | producentorganisationens skriftlige forpligtelse til, at den hverken direkte eller indirekte har modtaget eller vil modtage anden EU-støtte eller national støtte til de aktioner, der er støtteberettigede i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 for frugt og grøntsager. |
| --- | --- |

c)

producentorganisationens skriftlige forpligtelse til, at den hverken direkte eller indirekte har modtaget eller vil modtage anden EU-støtte eller national støtte til de aktioner, der er støtteberettigede i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 for frugt og grøntsager.

Artikel 6

Frist for forelæggelse

1.   En producentorganisation forelægger et driftsprogram til godkendelse for de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor producentorganisationen har sit hovedsæde, senest den 15. september året før det år, hvor programmet skal gennemføres. Medlemsstaterne kan dog fastsætte en senere dato end den 15. september.

2.   Når en juridisk person eller en klart defineret del af en juridisk person, herunder en producentsammenslutning, der er oprettet i medfør af artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, eller en producentsammenslutning som omhandlet i artikel 27 forordning (EU) nr. 1305/2013, indgiver en ansøgning om anerkendelse som producentorganisation, kan den samtidig indgive driftsprogrammet til godkendelse, jf. stk. 1. For at driftsprogrammet kan godkendes, skal der opnås anerkendelse inden for den frist, der er fastsat i artikel 33, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2017/891.

Artikel 7

Gennemførelsesperioder for driftsprogrammer

1.   Driftsprogrammerne gennemføres i årlige perioder fra 1. januar til 31. december.

2.   Et driftsprogram, der godkendes senest den 15. december, iværksættes fra den efterfølgende 1. januar.

Gennemførelsen af programmer, der godkendes efter den 15. december, udsættes et år.

3.   Hvis artikel 33, stk. 2, eller artikel 34, stk. 1, andet afsnit, i delegeret forordning (EU) 2017/891 finder anvendelse, påbegyndes gennemførelsen af driftsprogrammer, der er godkendt i overensstemmelse med nævnte bestemmelser, dog som undtagelse til stk. 2 senest den førstkommende 31. januar, efter at de er godkendt.

AFDELING 3

Støtte

Artikel 8

Godkendt støttebeløb

Medlemsstaterne giver producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer meddelelse om den godkendte støtte senest den 15. december året før det år, som der anmodes om støtte for.

Hvis artikel 33, stk. 2, trejde afsnit, eller artikel 34, stk. 1, andet afsnit, i delegeret forordning (EU) 2017/891 finder anvendelse, giver medlemsstaterne dog som undtagelse fra stk. 1 meddelelse om den godkendte støtte senest den 20. januar det år, som der anmodes om støtte for.

Artikel 9

Støtteansøgninger

1.   Producentorganisationerne indgiver deres ansøgning om støtte eller reststøtte til medlemsstatens myndigheder for hvert driftsprogram, der ansøges om støtte for, senest den 15. februar året efter det år, der ansøges om støtte for.

2.   Støtteansøgningerne vedlægges dokumentation, der angiver:

| a) | den støtte, der ansøges om |
| --- | --- |

a)

den støtte, der ansøges om

| b) | den afsatte produktions værdi |
| --- | --- |

b)

den afsatte produktions værdi

| c) | de finansielle bidrag, der er erlagt af producentorganisationens medlemmer og af organisationen selv |
| --- | --- |

c)

de finansielle bidrag, der er erlagt af producentorganisationens medlemmer og af organisationen selv

| d) | de udgifter, der er afholdt i forbindelse med driftsprogrammet |
| --- | --- |

d)

de udgifter, der er afholdt i forbindelse med driftsprogrammet

| e) | udgifterne til kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger fordelt på aktioner |
| --- | --- |

e)

udgifterne til kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger fordelt på aktioner

| f) | den andel af driftsfonden, der er anvendt til kriseforebyggelse og krisestyring fordelt på aktioner |
| --- | --- |

f)

den andel af driftsfonden, der er anvendt til kriseforebyggelse og krisestyring fordelt på aktioner

| g) | at artikel 33, stk. 3, artikel 33, stk. 5, første afsnit, og artikel 34 i forordning (EU) nr. 1308/2013 er overholdt |
| --- | --- |

g)

at artikel 33, stk. 3, artikel 33, stk. 5, første afsnit, og artikel 34 i forordning (EU) nr. 1308/2013 er overholdt

| h) | en skriftlig forpligtelse om, at producentorganisationen ikke har modtaget dobbelt EU-støtte eller national støtte til de foranstaltninger eller aktioner, der er støtteberettigede i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 for frugt og grøntsager |
| --- | --- |

h)

en skriftlig forpligtelse om, at producentorganisationen ikke har modtaget dobbelt EU-støtte eller national støtte til de foranstaltninger eller aktioner, der er støtteberettigede i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 for frugt og grøntsager

| i) | bevis for, at den pågældende aktion er blevet gennemført, hvis der ansøges om betaling på grundlag af fast standardsatser eller satser for enhedsomkostninger, jf. artikel 31, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2017/891 og |
| --- | --- |

i)

bevis for, at den pågældende aktion er blevet gennemført, hvis der ansøges om betaling på grundlag af fast standardsatser eller satser for enhedsomkostninger, jf. artikel 31, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2017/891 og

| j) | den årsrapport, der er omhandlet i artikel 21. |
| --- | --- |

j)

den årsrapport, der er omhandlet i artikel 21.

3.   Støtteansøgningerne kan vedrøre programmerede, men endnu ikke afholdte udgifter, hvis følgende kan dokumenteres:

| a) | foranstaltningerne kunne ikke gennemføres senest den 31. december i året for driftsprogrammets gennemførelse af årsager, som ikke kan tilskrives den pågældende producentorganisation |
| --- | --- |

a)

foranstaltningerne kunne ikke gennemføres senest den 31. december i året for driftsprogrammets gennemførelse af årsager, som ikke kan tilskrives den pågældende producentorganisation

| b) | foranstaltningerne kan gennemføres senest den 30. april året efter det år, der er ansøgt om støtte for, og |
| --- | --- |

b)

foranstaltningerne kan gennemføres senest den 30. april året efter det år, der er ansøgt om støtte for, og

| c) | der er stadig et tilsvarende bidrag fra producentorganisationen tilbage i driftsfonden. |
| --- | --- |

c)

der er stadig et tilsvarende bidrag fra producentorganisationen tilbage i driftsfonden.

Støtten udbetales kun, og den sikkerhed, der er stillet i henhold til artikel 11, stk. 2, frigives kun på betingelse af, at det dokumenteres, at de programmerede udgifter, der er anført i dette stykke, første afsnit, litra b), er afholdt, senest den 30. april året efter det år, som de pågældende udgifter var programmeret for, for så vidt retten til støtte er fastslået.

4.   I ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstatens myndigheder acceptere ansøgninger, der indgives efter datoen i stk. 1, hvis den fornødne kontrol er udført, og betalingsfristen i artikel 10 er overholdt. Indgives ansøgningerne efter datoen i stk. 1, nedsættes støtten med 1 % for hver dag, fristen for ansøgning overskrides.

5.   Sammenslutninger af producentorganisationer kan kun indgive en ansøgning om støtte som omhandlet i stk. 1 på vegne af de medlemmer, der er producentorganisationer, som er anerkendt i samme medlemsstat, som har anerkendt sammenslutningen af producentorganisationer, og den dokumentation, der er omhandlet i stk. 2, forelægges for hvert medlem. Det er producentorganisationerne, der i sidste ende skal modtage støtten.

6.   Producentorganisationer, der er medlemmer af tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer, skal ansøge om støtte i den medlemsstat, hvor de er anerkendt, for så vidt angår aktioner, der gennemføres på den pågældende medlemsstats område. En tværnational sammenslutning af producentorganisationer forelægger den medlemsstat, hvor den har sit hovedsæde, en kopi af ansøgningen.

7.   Uden at dette berører stk. 6, kan tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer indgive en ansøgning om støtte i den medlemsstat, hvor sammenslutningen har sit hovedsæde, i forbindelse med aktioner, der gennemføres af sammenslutningen, forudsat at der ikke er nogen risiko for dobbeltfinansiering.

Artikel 10

Udbetaling af støtte

Medlemsstaterne udbetaler støtten senest den 15. oktober året efter det år, programmet gennemføres.

Artikel 11

Forskudsbetalinger

1.   Forskudsansøgninger kan indgives efter medlemsstatens beslutning enten hver tredje måned i januar, april, juli og oktober eller hver fjerde måned i januar, maj og september.

De samlede forskud for et givet år må ikke overstige 80 % af den oprindeligt godkendte støtte til driftsprogrammet.

2.   Der udbetales forskud mod, at der stilles en sikkerhed svarende til 110 % af forskuddet i overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 907/2014 (8).

3.   Medlemsstaterne kan fastsætte et mindstebeløb og frister for udbetaling af forskud.

Artikel 12

Delvis betaling

1.   Medlemsstaterne kan tillade, at producentorganisationerne ansøger om betaling af den del af støtten, som svarer til udgifter, der allerede er afholdt i forbindelse med driftsprogrammet.

2.   Ansøgningerne kan indgives på et hvilket som helst tidspunkt, men højst tre gange hvert år. De vedlægges dokumentation som fakturaer og dokumenter som bevis for, at betalingen har fundet sted.

3.   Betalingerne på grundlag af ansøgninger om dele af støtten må ikke overstige 80 % af den del af støtten, som svarer til udgifter, som allerede er afholdt i forbindelse med driftsprogrammet for den pågældende periode. Medlemsstaterne kan fastsætte et mindstebeløb for udbetaling af dele af støtten og ansøgningsfrister.

KAPITEL II

KRISEFOREBYGGELSES- OG KRISESTYRINGSFORANSTALTNINGER

Artikel 13

Uddannelsesforanstaltninger og udveksling af bedste praksis

Medlemsstaterne vedtager bestemmelser om, hvilke betingelser der skal opfyldes af uddannelsesforanstaltninger og udveksling af bedste praksis for, at de kan betragtes som kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger.

Artikel 14

Fremstøds- og kommunikationsforanstaltninger

1.   Medlemsstaterne vedtager bestemmelser om, hvilke betingelser der skal opfyldes af fremstøds- og kommunikationsforanstaltninger, uanset om disse foranstaltninger vedrører kriseforebyggelse eller krisestyring. Bestemmelserne skal gøre det muligt hurtigt at træffe foranstaltninger, når der er behov for det.

2.   Aktionerne inden for fremstød og kommunikation skal supplere eventuelle igangværende fremstøds- og kommunikationsaktioner, som de pågældende producentorganisationer har iværksat som led i deres driftsprogram, og som ikke har noget at gøre med deres kriseforebyggelse og krisestyring.

Artikel 15

Handelsnormer for tilbagekøbte produkter

1.   Et produkt, der købes tilbage fra markedet, skal opfylde handelsnormerne for dette produkt, jf. afsnit II i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011, undtagen bestemmelserne om præsentation og mærkning af produkter. Hvis købes tilbage i bulk, skal mindstekravene til klasse II overholdes.

Miniatureprodukter som defineret i den pågældende norm skal dog være i overensstemmelse med den gældende handelsnorm, herunder bestemmelserne om præsentation og mærkning af produkter.

2.   Hvis der ikke er fastsat nogen handelsnorm for et bestemt produkt, skal mindstekravene i bilag III opfyldes. Medlemsstaterne kan ud over disse mindstekrav fastsætte supplerende regler.

Artikel 16

Transportomkostninger ved gratis uddeling

1.   Omkostningerne ved landtransport i forbindelse med gratis uddeling af alle produkter, der er tilbagekøbt fra markedet, kan godtgøres som led i driftsprogrammet på grundlag af satserne for enhedsomkostninger efter afstanden mellem afhentningsstedet og leveringsstedet, jf. bilag IV.

Ved søtransport bestemmer medlemsstaterne afstanden mellem afhentningsstedet og det endelige leveringssted. Godtgørelsen må ikke overstige omkostningerne ved landtransport ad den korteste vej mellem indskibningsstedet og det endelige leveringssted, hvis landtransport er mulig. De beløb, der er fastsat i bilag IV, multipliceres med en korrektionskoefficient på 0,6.

I tilfælde af kombineret transport, udgør de gældende transportomkostninger summen af omkostninger svarende til afstanden ved landtransport plus 60 % af omkostningsforøgelsen, hvis den samlede transportafstand havde været over land, jf. bilag IV.

2.   Transportomkostningerne udbetales til den part, der reelt har afholdt omkostningerne ved den pågældende transport.

Godtgørelsen udbetales mod, at der fremlægges bilag til dokumentation af:

| a) | modtagerorganisationernes navne |
| --- | --- |

a)

modtagerorganisationernes navne

| b) | den omhandlede produktmængde |
| --- | --- |

b)

den omhandlede produktmængde

| c) | modtagerorganisationernes overtagelse af produkterne og de anvendte transportmidler og |
| --- | --- |

c)

modtagerorganisationernes overtagelse af produkterne og de anvendte transportmidler og

| d) | afstanden mellem afhentningssted og leveringssted. |
| --- | --- |

d)

afstanden mellem afhentningssted og leveringssted.

Artikel 17

Sorterings- og emballeringsomkostninger ved gratis uddeling

1.   Omkostningerne ved sortering og emballering af tilbagekøbte frugter og grøntsager til gratis uddeling kan godtgøres som led i driftsprogrammer. For produkter i kolli på under 25 kg netto anvendes de faste beløb, der er anført i bilag V.

2.   Emballager med produkter til gratis uddeling skal være forsynet med EF-symbolet og en eller flere af de angivelser, der er anført i bilag VI.

3.   Sorterings- og emballeringsomkostningerne udbetales til den producentorganisation, der har forestået sorteringen og emballeringen.

Godtgørelsen udbetales mod, at der fremlægges bilag til dokumentation af:

| a) | modtagerorganisationernes navne |
| --- | --- |

a)

modtagerorganisationernes navne

| b) | den omhandlede produktmængde og |
| --- | --- |

b)

den omhandlede produktmængde og

| c) | modtagerinstitutionernes overtagelse af produkterne og produkternes præsentation. |
| --- | --- |

c)

modtagerinstitutionernes overtagelse af produkterne og produkternes præsentation.

KAPITEL III

NATIONAL FINANSIEL STØTTE

Artikel 18

Tilladelse til at yde national finansiel støtte

1.   Medlemsstaterne anmoder i henhold til artikel 35, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 Kommissionen om tilladelse til at yde national finansiel støtte til driftsprogrammer, der skal gennemføres i et givet kalenderår, senest den 31. januar i det pågældende kalenderår.

Anmodningen skal være ledsaget af dokumentation, der viser:

| a) | at organisationsgraden for producenter i den pågældende region er særlig lav i overensstemmelse med artikel 52 i delegeret forordning (EU) 2017/891 |
| --- | --- |

a)

at organisationsgraden for producenter i den pågældende region er særlig lav i overensstemmelse med artikel 52 i delegeret forordning (EU) 2017/891

| b) | at kun produkter fra frugt- og grøntsagssektoren i den pågældende region får fordel af støtten og |
| --- | --- |

b)

at kun produkter fra frugt- og grøntsagssektoren i den pågældende region får fordel af støtten og

| c) | nærmere oplysninger om de pågældende producentorganisationer og den pågældende støtte og andelen af de finansielle bidrag, der ydes i henhold til artikel 32, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

c)

nærmere oplysninger om de pågældende producentorganisationer og den pågældende støtte og andelen af de finansielle bidrag, der ydes i henhold til artikel 32, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

2.   Kommissionen godkender eller afviser anmodningen ved hjælp af en afgørelse inden for en frist på tre måneder. Denne frist løber fra dagen efter den dag, hvor Kommissionen har modtaget en fuldstændig anmodning fra medlemsstaten. Hvis Kommissionen ikke anmoder om yderligere oplysninger inden for perioden på tre måneder, anses anmodningen for at være fuldstændig.

Artikel 19

Ansøgning om og udbetaling af national finansiel støtte

1.   Artikel 9 og 10 finder tilsvarende anvendelse på ansøgninger om og udbetaling af national støtte.

2.   Medlemsstaterne kan fastsætte supplerende regler for udbetalingen af den nationale finansielle støtte, herunder mulighed for udbetaling af forskud og dele af støtten.

Artikel 20

EU-refusion af national finansiel støtte

1.   Inden den 1. januar i det andet år efter året for programmets gennemførelse kan medlemsstaterne anmode om EU-refusion af den godkendte nationale finansielle støtte, der reelt er udbetalt til producentorganisationerne.

Anmodningen skal ledsages af dokumentation for, at betingelserne i artikel 35, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013 er overholdt i tre af de fire foregående år.

I forbindelse med beregningen af organisationsgraden for producenter i frugt- og grøntsagssektoren skal værdien af frugt- og grøntsagsproduktionen fra producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e forordning (EF) nr. 1234/2007, også tages i betragtning.

Anmodningen om EU-refusion af den nationale finansielle støtte skal også indeholde:

| a) | nærmere oplysninger om den pågældende producentorganisation |
| --- | --- |

a)

nærmere oplysninger om den pågældende producentorganisation

| b) | det udbetalte støttebeløb, som for hver producentorganisation er begrænset til det beløb, der oprindeligt er godkendt og |
| --- | --- |

b)

det udbetalte støttebeløb, som for hver producentorganisation er begrænset til det beløb, der oprindeligt er godkendt og

| c) | en beskrivelse af driftsfonden med angivelse af den samlede finansielle støtte fra EU, den nationale finansielle støtte og bidragene fra producentorganisationerne og medlemmerne. |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af driftsfonden med angivelse af den samlede finansielle støtte fra EU, den nationale finansielle støtte og bidragene fra producentorganisationerne og medlemmerne.

2.   Kommissionen godkender eller afviser anmodningen.

Anmodningen afvises, hvis den anmodende medlemsstat ikke har overholdt reglerne for tilladelse til at yde national finansiel støtte eller refusion heraf, eller de regler, der er fastsat for producentorganisationer, driftsfonde og driftsprogrammer i forordning (EU) nr. 1308/2013, ikke er overholdt.

3.   Hvis der er godkendt EU-refusion af støtten, anmeldes de refusionsberettigede udgifter til Kommissionen efter proceduren i artikel 11 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 (9).

4.   EU kan højst refundere 60 % af den nationale finansielle støtte, der ydes til producentorganisationen. Det beløb, der kan refunderes, må højst udgøre 48 % af den finansielle støtte fra EU, der er anført i artikel 32, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013.

KAPITEL IV

OPLYSNINGER, RAPPORTER OG KONTROL

AFDELING 1

Oplysninger og rapporter

Artikel 21

Oplysninger og årlige rapporter fra producentsammenslutninger, producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer og årlige rapporter fra medlemsstaterne

1.   Efter anmodning fra medlemsstatens myndigheder skal producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e forordning (EF) nr. 1234/2007, anerkendte producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer udlevere relevante oplysninger, der kræves til at udarbejde den årlige rapport, der er anført i artikel 54, litra b), i delegeret forordning (EU) 2017/891. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at indsamle oplysninger om antallet af medlemmer og den afsatte produktionsmængde og -værdi for producentorganisationer, som ikke har forelagt driftsprogrammer. De producentorganisationer og producentsammenslutninger, der er anført i artikel 27 forordning (EU) nr. 1305/2013, skal give oplysninger om antallet af medlemmer og den afsatte produktionsmængde og -værdi.

2.   Producentorganisationerne og sammenslutningerne af producentorganisationer skal forelægge årlige rapporter om gennemførelsen af deres driftsprogrammer sammen med deres ansøgninger om støtte.

De årlige rapporter skal indeholde oplysninger om følgende:

| a) | det driftsprogram, der er gennemført det foregående år |
| --- | --- |

a)

det driftsprogram, der er gennemført det foregående år

| b) | større ændringer af driftsprogrammet og |
| --- | --- |

b)

større ændringer af driftsprogrammet og

| c) | forskelle mellem den anslåede støtte og den støtte, der er ansøgt om. |
| --- | --- |

c)

forskelle mellem den anslåede støtte og den støtte, der er ansøgt om.

3.   Den årlige rapport fra producentorganisationerne og sammenslutningerne af producentorganisationer skal angive:

| a) | fremskridtene under driftsprogrammet, på grundlag af de indikatorer, der er fastsat i bilag II, og eventuelt de supplerende indikatorer, der er fastlagt i den nationale strategi, som følger:






  i) | der skal anvendes fælles udgangsindikatorer og (finansielle) inputindikatorer i de enkelte årlige rapporter |
| --- | --- | --- |

a)

fremskridtene under driftsprogrammet, på grundlag af de indikatorer, der er fastsat i bilag II, og eventuelt de supplerende indikatorer, der er fastlagt i den nationale strategi, som følger:

i)

der skal anvendes fælles udgangsindikatorer og (finansielle) inputindikatorer i de enkelte årlige rapporter

| ii) | der skal anvendes resultat- og outputindikatorer i driftsprogrammets sidste to år og |
| --- | --- |

ii)

der skal anvendes resultat- og outputindikatorer i driftsprogrammets sidste to år og

| b) | en oversigt over de største problemer, der er forbundet med at forvalte programmet, og de foranstaltninger, der måtte være truffet for at sikre kvalitet og effektivitet under programmets gennemførelse. |
| --- | --- |

b)

en oversigt over de største problemer, der er forbundet med at forvalte programmet, og de foranstaltninger, der måtte være truffet for at sikre kvalitet og effektivitet under programmets gennemførelse.

Hvis det er relevant, skal det i den årlige rapport specificeres, hvilke beskyttelsesforanstaltninger, der er iværksat i henhold til den nationale strategi og i medfør af artikel 33, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1308/2013 for at beskytte miljøet mod eventuelt øget pres på grund af investeringer, hvortil der er ydet støtte under driftsprogrammet.

4.   Det skal af den årlige rapport fra producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer for det næstsidste år af et driftsprogram fremgå, i hvilket omfang programmålene er blevet opfyldt. I denne rapport skal det også oplyses, hvilke faktorer der har bidraget til en vellykket eller mislykket gennemførelse af programmet, og hvordan disse faktorer er taget i betragtning i det igangværende program eller vil blive taget i betragtning i det efterfølgende driftsprogram.

Medlemsstaten skal give nærmere oplysninger om de i stk. 1 omhandlede tilfælde i sin årlige rapport, jf. artikel 54, litra b), i delegeret forordning (EU) 2017/891.

AFDELING 2

Kontrol

Artikel 22

Entydigt identifikationssystem

Medlemsstaterne sikrer, at der anvendes ét enkelt identifikationssystem for producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger, der er oprettet i medfør af artikel 125e forordning (EF) nr. 1234/2007, for så vidt angår deres støtteansøgninger. Dette identifikationssystem skal være foreneligt med det system til identifikation af støttemodtagere, der er omhandlet i artikel 73 i forordning (EU) nr. 1306/2013.

Artikel 23

Ansøgningsprocedurer

Medmindre andet gælder i medfør af artikel 9, 24 og 25, fastsætter medlemsstaterne procedurer for indsendelse af støtteansøgninger, anmodninger om anerkendelse, anmodninger om godkendelse af driftsprogrammer og betalingsanmodninger.

Artikel 24

Anerkendelse

1.   Før medlemsstaterne anerkender en producentorganisation eller en sammenslutning af producentorganisationer i henhold til artikel 154, stk. 4, litra a), eller artikel 156, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013, skal de foretage administrativ kontrol og en kontrol på stedet hos producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer for at verificere, om kriterierne for anerkendelse er overholdt.

2.   Medlemsstaterne foretager administrativ kontrol og kontrol på stedet for så vidt angår de kriterier for anerkendelse, som gælder for alle anerkendte producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer, mindst en gang hvert femte år, også selv om producentorganisationerne eller sammenslutningerne af producentorganisationer ikke gennemfører et driftsprogram.

Artikel 25

Godkendelse af driftsprogrammer og ændringer deraf

1.   Før medlemsstatens godkender et driftsprogram i henhold til artikel 33 i delegeret forordning (EU) 2017/891, verificerer de på enhver relevant måde, herunder ved kontrol på stedet, det driftsprogram, der er forelagt til godkendelse, og eventuelle anmodninger om ændring. Kontrollen omfatter bl.a. kontrol af:

| a) | at de oplysninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), b) og e), og som skal indgå i udkastet til driftsprogram, er rigtige |
| --- | --- |

a)

at de oplysninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), b) og e), og som skal indgå i udkastet til driftsprogram, er rigtige

| b) | at programmet stemmer overens med artikel 33 i forordning (EU) nr. 1308/2013 samt med den nationale strategi og de nationale regler |
| --- | --- |

b)

at programmet stemmer overens med artikel 33 i forordning (EU) nr. 1308/2013 samt med den nationale strategi og de nationale regler

| c) | at aktionerne er støtteberettigede, og at de foreslåede udgifter er støtteberettigede og |
| --- | --- |

c)

at aktionerne er støtteberettigede, og at de foreslåede udgifter er støtteberettigede og

| d) | at programmet er sammenhængende og har den fornødne tekniske kvalitet, at overslagene og støtteplanen er velbegrundede, og at den planlagte gennemførelse er tilfredsstillende. |
| --- | --- |

d)

at programmet er sammenhængende og har den fornødne tekniske kvalitet, at overslagene og støtteplanen er velbegrundede, og at den planlagte gennemførelse er tilfredsstillende.

2.   Den i stk. 1 omhandlede kontrol foretages for at sikre, at:

| a) | målene er målbare og kan overvåges og opnås ved hjælp af de foreslåede foranstaltninger; og |
| --- | --- |

a)

målene er målbare og kan overvåges og opnås ved hjælp af de foreslåede foranstaltninger; og

| b) | de operationer, for hvilke der er ansøgt om støtte, er i overensstemmelse med medlemsstaternes og EU's gældende lovgivning, navnlig vedrørende statsstøtte, udvikling af landdistrikter og salgsfremmeprogrammer, og de bindende normer, som er fastsat i den nationale lovgivning eller den nationale strategi. |
| --- | --- |

b)

de operationer, for hvilke der er ansøgt om støtte, er i overensstemmelse med medlemsstaternes og EU's gældende lovgivning, navnlig vedrørende statsstøtte, udvikling af landdistrikter og salgsfremmeprogrammer, og de bindende normer, som er fastsat i den nationale lovgivning eller den nationale strategi.

Artikel 26

Administrativ kontrol

1.   I procedurerne vedrørende administrativ kontrol skal det sikres, at de gennemførte foranstaltninger, kontrolresultaterne og de foranstaltninger, der træffes i tilfælde af uoverensstemmelser, registreres.

2.   Før støtten tildeles, foretager medlemsstaterne administrativ kontrol af alle støtteansøgninger.

3.   Den administrative kontrol af støtteansøgninger skal, hvis det er relevant, omfatte kontrol af:

| a) | den årlige rapport om gennemførelsen af driftsprogrammet, der fremsendes sammen med støtteansøgningen |
| --- | --- |

a)

den årlige rapport om gennemførelsen af driftsprogrammet, der fremsendes sammen med støtteansøgningen

| b) | værdien af den afsatte produktion, bidragene til driftsfonden og de afholdte udgifter |
| --- | --- |

b)

værdien af den afsatte produktion, bidragene til driftsfonden og de afholdte udgifter

| c) | en nøjagtig korrelation af anmeldte udgifter med de produkter og tjenesteydelser, der leveres |
| --- | --- |

c)

en nøjagtig korrelation af anmeldte udgifter med de produkter og tjenesteydelser, der leveres

| d) | at de iværksatte aktioner svarer til dem, der er anført i det godkendte driftsprogram og |
| --- | --- |

d)

at de iværksatte aktioner svarer til dem, der er anført i det godkendte driftsprogram og

| e) | at de finansielle begrænsninger og lofter m.v. er overholdt. |
| --- | --- |

e)

at de finansielle begrænsninger og lofter m.v. er overholdt.

4.   Udgifter, der er afholdt under driftsprogrammet, skal underbygges med dokumentation for betaling. De anvendte fakturaer skal udstedes i navnet på producentorganisationens, sammenslutningen af producentorganisationers eller datterselskabets navn, hvis disse opfylder kravet om 90 %, jf. artikel 22, stk. 8, i delegeret forordning (EU) 2017/891, eller, hvis medlemsstaten godkender det, i en eller flere af de tilsluttede producenters navn. Dog skal fakturaer for personaleudgifter, jf. punkt 2 i bilag III til delegeret forordning (EU) 2017/891, udstedes i producentorganisationens, sammenslutningen af producentorganisationers eller datterselskabets navn, hvis disse opfylder kravet om 90 %, jf. artikel 22, stk. 8, i nævnte forordning, eller, hvis medlemsstaten godkender det, i et kooperativs navn, hvis dette er medlem af producentorganisationen.

Artikel 27

Kontrol på stedet af årlige støtteansøgninger

1.   Medlemsstaterne foretager kontrol på stedet hos producentorganisationerne, sammenslutningerne af producentorganisationer og deres datterselskaber, hvis det er relevant, for at sikre, at betingelserne er opfyldt for så vidt angår anerkendelse, ydelse af støtte eller saldoen herfor for det pågældende år, jf. artikel 9, stk. 1, som supplement til den administrative kontrol.

2.   Kontrollen på stedet skal omfatte en stikprøve, der mindst repræsenterer 30 % af det samlede støtte, der er ansøgt om for hvert år. Der skal aflægges kontrolbesøg hos hver producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer, der gennemfører et driftsprogram, mindst en gang hvert tredje år.

3.   Medlemsstaterne fastlægger, hvilke producentorganisationer der skal kontrolleres, på grundlag af en risikoanalyse, hvori der tages hensyn til følgende kriterier:

| a) | støttebeløbet |
| --- | --- |

a)

støttebeløbet

| b) | resultaterne af kontrollen de foregående år |
| --- | --- |

b)

resultaterne af kontrollen de foregående år

| c) | et vilkårligt parameter og |
| --- | --- |

c)

et vilkårligt parameter og

| d) | andre parametre, som skal fastlægges af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

d)

andre parametre, som skal fastlægges af medlemsstaterne.

4.   Kontrollen på stedet kan varsles på forhånd, når blot formålet med kontrollen ikke bringes i fare.

5.   Kontrollen på stedet omfatter alle de forpligtelser, der påhviler producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer samt deres medlemmer eller datterselskaber, hvis det er relevant, som det er muligt at kontrollere på tidspunktet for kontrolbesøget, og som ikke kunne være blevet kontrolleret under den administrative kontrol. Kontrol på stedet omfatter især kontrol af:

| a) | at anerkendelseskriterierne er overholdt for det pågældende år |
| --- | --- |

a)

at anerkendelseskriterierne er overholdt for det pågældende år

| b) | gennemførelsen af aktionerne og af deres overensstemmelse med det godkendte driftsprogram |
| --- | --- |

b)

gennemførelsen af aktionerne og af deres overensstemmelse med det godkendte driftsprogram

| c) | i forbindelse med et relevant antal aktioner: om udgifterne er i overensstemmelse med EU-retten, og om de frister, der er fastsat deri, er overholdt |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med et relevant antal aktioner: om udgifterne er i overensstemmelse med EU-retten, og om de frister, der er fastsat deri, er overholdt

| d) | anvendelsen af driftsfonden i det pågældende år, herunder hvilke udgifter der er anmeldt i anmodninger om forskud eller delvis betaling, og den afsatte produktions værdi, bidragene til driftsfonden og de afholdte udgifter dokumenteret ved hjælp af regnskabsbilag eller tilsvarende dokumenter |
| --- | --- |

d)

anvendelsen af driftsfonden i det pågældende år, herunder hvilke udgifter der er anmeldt i anmodninger om forskud eller delvis betaling, og den afsatte produktions værdi, bidragene til driftsfonden og de afholdte udgifter dokumenteret ved hjælp af regnskabsbilag eller tilsvarende dokumenter

| e) | medlemmernes fuldstændige levering af produkterne, leveringen af tjenesteydelser og rigtigheden af de anmeldte udgifter og |
| --- | --- |

e)

medlemmernes fuldstændige levering af produkterne, leveringen af tjenesteydelser og rigtigheden af de anmeldte udgifter og

| f) | kontrol i andet led, jf. artikel 30, af udgifter til tilbagekøb fra markedet, grøn høst og undladt høst. |
| --- | --- |

f)

kontrol i andet led, jf. artikel 30, af udgifter til tilbagekøb fra markedet, grøn høst og undladt høst.

6.   Den afsatte produktions værdi kontrolleres på grundlag af det regnskabssystem, der er revideret og påtegnet i henhold til national ret.

Medlemsstaterne kan derfor beslutte, at anmeldelsen af den afsatte produktions værdi skal godkendes på samme måde som regnskabsoplysningerne.

Kontrollen af anmeldelsen af den afsatte produktions værdi kan udføres, inden den relevante støtteansøgning fremsendes, men skal senest gennemføres, før støtten udbetales.

7.   Kontrollen skal omfatte et kontrolbesøg på det sted, hvor den pågældende aktion gennemføres, eller, hvis aktionen er immateriel, et kontrolbesøg hos initiativtageren, medmindre der foreligger usædvanlige omstændigheder. I forbindelse med aktioner på individuelle bedrifter, der tilhører medlemmer af producentorganisationer, som er omfattet af den stikprøve, der er nævnt i stk. 2, er det særlig vigtigt, at der aflægges mindst ét kontrolbesøg for at undersøge, om de er gennemført.

Medlemsstaterne kan dog beslutte at undlade at aflægge besøg, når det drejer sig om mindre aktioner, eller hvis der efter deres opfattelse er ringe risiko for, at betingelserne for at modtage støtte ikke er opfyldt, eller at aktionen ikke er gennemført. Den pågældende beslutning og begrundelsen herfor skal registreres. De risikoanalysekriterier, der er fastsat i stk. 3, finder tilsvarende anvendelse på dette stykke.

8.   Kun kontrol, der opfylder alle kravene i denne artikel, kan betragtes som en del af den kontrol, som skal foretages i henhold til stk. 2.

9.   Resultaterne af kontrollen på stedet vurderes for at fastslå, om eventuelle problemer er af systemisk art og indebærer en risiko for tilsvarende aktioner, andre støttemodtagere eller andre organer. Ved vurderingen fastslås det også, hvad problemerne skyldes, om der er behov for yderligere undersøgelser, og hvilke korrigerende eller forebyggende foranstaltninger der anbefales.

Afslører kontrollen betydelige uregelmæssigheder i en region eller en del af en region eller en specifik producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer, foretager medlemsstaten det pågældende år supplerende kontrol i den pågældende region eller organisation eller sammenslutning og forhøjer andelen af de pågældende ansøgninger, som skal kontrolleres det følgende år.

Artikel 28

Rapporter om kontrol på stedet

1.   For hver kontrol på stedet udarbejdes der en detaljeret rapport med angivelse af mindst følgende oplysninger:

| a) | den kontrollerede støtteordning og ansøgning |
| --- | --- |

a)

den kontrollerede støtteordning og ansøgning

| b) | navn og stilling på de tilstedeværende personer |
| --- | --- |

b)

navn og stilling på de tilstedeværende personer

| c) | de kontrollerede aktioner, foranstaltninger og dokumenter, herunder revisionssporet og kontrolleret dokumentationen herfor og |
| --- | --- |

c)

de kontrollerede aktioner, foranstaltninger og dokumenter, herunder revisionssporet og kontrolleret dokumentationen herfor og

| d) | kontrolresultaterne. |
| --- | --- |

d)

kontrolresultaterne.

2.   En repræsentant for producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer skal have mulighed for at underskrive rapporten, så han eller hun derved kan bekræfte sin tilstedeværelse ved kontrollen og registrere sine bemærkninger. Hvis der konstateres uregelmæssigheder, udleveres der en kopi af rapporten til støttemodtageren.

Artikel 29

Kontrol i første led af tilbagekøb

1.   Medlemsstaterne foretager kontrol i første led af hver enkelt producentorganisations tilbagekøb bestående i dokument- og identitetskontrol ledsaget af fysisk kontrol af de tilbagekøbte produkters vægt og kontrol af, om artikel 15 er overholdt, i henhold til reglerne i afsnit II, kapitel II, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011. Kontrollen foretages efter modtagelsen af den meddelelse, der er nævnt i artikel 44, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2017/891, inden for de frister, som er fastsat i henhold til stk. 2 i nævnte artikel.

2.   Kontrollen i første led skal omfatte 100 % af den mængde produkter, der er tilbagekøbt fra markedet. De tilbagekøbte produkter, dog ikke produkter til gratis uddeling, denatureres eller afhændes efter kontrollen til forarbejdningsindustrien under myndighedernes tilsyn efter de forskrifter, som medlemsstaterne udsteder i henhold til artikel 46 i delegeret forordning (EU) 2017/891.

3.   Uanset stk. 2 kan medlemsstaterne, hvis produkterne skal uddeles gratis, nøjes med at kontrollere en mindre procentdel end anført i nævnte stykke, men ikke under 10 % af de pågældende mængder i løbet af en producentorganisations produktionsår. Kontrollen kan finde sted hos producentorganisationen eller modtagerne af de pågældende produkter. Hvis der ved kontrollen konstateres uregelmæssigheder, foretager medlemsstaterne yderligere kontrol.

Artikel 30

Kontrol i andet led af tilbagekøb

1.   Medlemsstaterne foretager kontrol i andet led af tilbagekøb hos producentorganisationerne og modtagerne af de tilbagekøbte produkter på grundlag af en risikoanalyse. I risikoanalysen skal der bl.a. tages hensyn til resultaterne af tidligere kontrol i første og andet led og til, om producentorganisationen anvender en form for kvalitetssikringsordning. På grundlag af denne risikoanalyse fastlægges hyppigheden af kontrollen i andet led for hver producentorganisation.

2.   Den i stk. 1 omhandlede kontrol i andet led vedrører:

| a) | gennemgang af det særlige lagerregnskab og det finansregnskab, som alle producentorganisationer, der foretager tilbagekøb i løbet af det pågældende produktionsår, skal føre |
| --- | --- |

a)

gennemgang af det særlige lagerregnskab og det finansregnskab, som alle producentorganisationer, der foretager tilbagekøb i løbet af det pågældende produktionsår, skal føre

| b) | de afsatte mængder som oplyst i støtteansøgningerne, navnlig kontrol af lagerregnskab og finansregnskab og fakturaer og kontrol af, om der er overensstemmelse mellem disse oplysninger og de pågældende producentorganisationers regnskabstal og/eller skatte- og afgiftsmæssige oplysninger |
| --- | --- |

b)

de afsatte mængder som oplyst i støtteansøgningerne, navnlig kontrol af lagerregnskab og finansregnskab og fakturaer og kontrol af, om der er overensstemmelse mellem disse oplysninger og de pågældende producentorganisationers regnskabstal og/eller skatte- og afgiftsmæssige oplysninger

| c) | regnskaberne, herunder især kontrol af, om de nettoindtægter, producentorganisationerne har angivet i betalingsanmodningerne, er rigtige, og om eventuelle tilbagekøbsomkostninger står i forhold hertil og |
| --- | --- |

c)

regnskaberne, herunder især kontrol af, om de nettoindtægter, producentorganisationerne har angivet i betalingsanmodningerne, er rigtige, og om eventuelle tilbagekøbsomkostninger står i forhold hertil og

| d) | de tilbagekøbte produkters anvendelse som angivet i betalingsanmodningen og deres denaturering. |
| --- | --- |

d)

de tilbagekøbte produkters anvendelse som angivet i betalingsanmodningen og deres denaturering.

3.   Hver kontrol skal bl.a. omfatte en stikprøve, der mindst repræsenterer 5 % af de mængder, producentorganisationen har tilbagekøbt i løbet af produktionsåret.

4.   I det lagerregnskab og det finansregnskab, der er anført i stk. 2, litra a), skal der for hvert produkt, der er genstand for tilbagekøb, skelnes mellem følgende mængdebevægelser udtrykt i ton:

| a) | den produktion, som producentorganisationens medlemmer har leveret, og som medlemmer af andre producentorganisationer har leveret i henhold til artikel 12, stk. 1, litra b), og c), i delegeret forordning (EU) 2017/891 |
| --- | --- |

a)

den produktion, som producentorganisationens medlemmer har leveret, og som medlemmer af andre producentorganisationer har leveret i henhold til artikel 12, stk. 1, litra b), og c), i delegeret forordning (EU) 2017/891

| b) | producentorganisationens salg, med angivelse af produkter bestemt til markedet for friske produkter og produkter til forarbejdning og |
| --- | --- |

b)

producentorganisationens salg, med angivelse af produkter bestemt til markedet for friske produkter og produkter til forarbejdning og

| c) | tilbagekøbte produkter. |
| --- | --- |

c)

tilbagekøbte produkter.

5.   Kontrollen af de tilbagekøbte produkters anvendelse skal omfatte:

| a) | stikprøvekontrol af det lagerregnskab, som modtagerne skal føre, og af de berørte velgørende organisationers og institutioners finansregnskab, i de tilfælde, som er omfattet af artikel 46, stk. 2, andet afsnit, i delegeret forordning (EU) 2017/891 og |
| --- | --- |

a)

stikprøvekontrol af det lagerregnskab, som modtagerne skal føre, og af de berørte velgørende organisationers og institutioners finansregnskab, i de tilfælde, som er omfattet af artikel 46, stk. 2, andet afsnit, i delegeret forordning (EU) 2017/891 og

| b) | kontrol af, at de gældende miljøkrav er overholdt. |
| --- | --- |

b)

kontrol af, at de gældende miljøkrav er overholdt.

6.   Hvis der ved kontrollen i andet led konstateres uregelmæssigheder, udvider medlemsstaterne kontrollen i andet led for det pågældende år og indfører hyppigere kontrol i andet led i det følgende produktionsår hos de berørte producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer.

Artikel 31

Grøn høst og undladt høst

1.   Forud for grøn høst sikrer medlemsstaterne sig ved kontrol på stedet, at de omhandlede produkter ikke er beskadigede, og at det pågældende areal er velplejet. Efter den grønne høst kontrollerer medlemsstaten, at hele det pågældende areal er blevet høstet, og at det høstede produkt er blevet denatureret.

2.   Forud for undladt høst undersøger medlemsstaterne ved kontrol på stedet, om det pågældende areal er velplejet, at en del af arealet ikke allerede er blevet høstet, og om produktet er veludviklet og generelt er af sund, sædvanlig handelskvalitet.

Medlemsstaterne sørger for, at produktionen denatureres. Er dette ikke muligt, sikrer de sig ved et besøg på stedet eller kontrolbesøg i høstsæsonen, at der ikke høstes.

3.   Hvis artikel 48, stk. 3, andet afsnit, i delegeret forordning (EU) 2017/891 finder anvendelse:

| a) | finder kravet i denne artikel, stk. 2, første afsnit, om at en del af arealet ikke er blevet høstet, ikke anvendelse og |
| --- | --- |

a)

finder kravet i denne artikel, stk. 2, første afsnit, om at en del af arealet ikke er blevet høstet, ikke anvendelse og

| b) | skal medlemsstaterne sikre, at de frugt- og grøntsagsplanter, for hvilke der er iværksat foranstaltninger vedrørende undladt høst og grøn høst, ikke anvendes til yderligere produktionsformål i samme produktionsår. |
| --- | --- |

b)

skal medlemsstaterne sikre, at de frugt- og grøntsagsplanter, for hvilke der er iværksat foranstaltninger vedrørende undladt høst og grøn høst, ikke anvendes til yderligere produktionsformål i samme produktionsår.

4.   Artikel 30, stk. 1, 2, 3 og 6, finder tilsvarende anvendelse.

Artikel 32

Tværnationale producentorganisationer

1.   Den medlemsstat, hvor en tværnational producentorganisation har sit hovedsæde, har det overordnede ansvar for at organisere kontrollen med den pågældende organisation hvad angår driftsprogrammet og driftsfonden og for at anvende administrative sanktioner, hvis en sådan kontrol viser, at forpligtelserne ikke er overholdt.

2.   De andre medlemsstater, som er forpligtet til at indgå i det administrative samarbejde, der er nævnt i artikel 14, stk. 3, litra c), i delegeret forordning (EU) 2017/891, gennemfører den administrative kontrol og den kontrol på stedet, der kræves af den medlemsstat, som er nævnt i nærværende artikels stk. 1, og underretter den om resultaterne. De overholder de tidsfrister, som den medlemsstat, der er nævnt i stk. 1, fastsætter.

3.   De regler, der gælder i den medlemsstat, der er nævnt i stk. 1, finder anvendelse på producentorganisationen, driftsprogrammet og driftsfonden. For så vidt angår miljø- og plantesundsområdet og kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger, er det dog reglerne i den medlemsstat, hvor de pågældende aktioner finder sted, der finder anvendelse.

Artikel 33

Tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer

1.   Den medlemsstat, hvor en producentorganisation, som er medlem af en tværnational sammenslutning, har sit hovedsæde, har det overordnede ansvar for at organisere kontrollen af aktioner under det driftsprogram, der gennemføres på dens område, og af driftsfonden og for at anvende administrative sanktioner, hvis en sådan kontrol viser, at forpligtelserne ikke er overholdt.

2.   Den medlemsstat, der er omhandlet i stk. 1, samarbejder med den medlemsstat, hvor den tværnationale sammenslutning af producentorganisationer har sit hovedsæde, og meddeler straks resultaterne af den kontrol, der er foretaget, og de eventuelle administrative sanktioner, der er anvendt.

3.   Den medlemsstat, hvor den tværnationale sammenslutning af producentorganisationer har sit hovedsæde, har det overordnede ansvar for at organisere kontrollen af aktioner under det driftsprogram, der gennemføres af den tværnationale sammenslutning, og af den tværnationale sammenslutnings driftsfond og for at anvende administrative sanktioner, hvis en sådan kontrol viser, at forpligtelserne ikke er overholdt. Den sikrer desuden koordinationen af kontroller og betalinger i forbindelse med aktioner under de driftsprogrammer, der gennemføres på de andre medlemsstaters område.

4.   Aktionerne under driftsprogrammerne skal være i overensstemmelse med de nationale regler i den medlemsstat, hvor de rent faktisk gennemføres.

Artikel 34

Kontrol

Medmindre andet gælder ifølge særlige bestemmelser i denne forordning eller andre EU-retsakter, iværksætter medlemsstaterne de kontroller og foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at forordning (EU) nr. 1308/2013, delegeret forordning (EU) 2017/891 og nærværende forordning anvendes korrekt. De pågældende kontroller og foranstaltninger skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til målet og have en afskrækkende virkning for at sikre den fornødne beskyttelse af EU's finansielle interesser.

Medlemsstaterne skal især sikre, at:

| a) | alle de støttekriterier, der er fastsat i EU's eller medlemsstaternes lovgivning eller den nationale strategi eller de nationale regler, kan kontrolleres |
| --- | --- |

a)

alle de støttekriterier, der er fastsat i EU's eller medlemsstaternes lovgivning eller den nationale strategi eller de nationale regler, kan kontrolleres

| b) | medlemsstaternes myndigheder råder over et tilstrækkeligt stort, kvalificeret og erfarent personale til at kunne udføre kontrollen effektivt, og |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternes myndigheder råder over et tilstrækkeligt stort, kvalificeret og erfarent personale til at kunne udføre kontrollen effektivt, og

| c) | kontrollen tilrettelægges således, at der undgås uregelmæssig dobbeltfinansiering af foranstaltningerne i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 for frugt og grøntsager og andre EU-ordninger eller nationale ordninger. |
| --- | --- |

c)

kontrollen tilrettelægges således, at der undgås uregelmæssig dobbeltfinansiering af foranstaltningerne i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 for frugt og grøntsager og andre EU-ordninger eller nationale ordninger.

Artikel 35

Åbenlyse fejl

I tilfælde af åbenlyse fejl, som erkendes af den kompetente myndighed i den medlemsstat, der er omhandlet i artikel 59, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1306/2013, kan alle meddelelser, krav eller anmodninger, der rettes til en medlemsstat i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013, delegeret forordning (EU) 2017/891 eller nærværende forordning, og enhver støtteansøgning korrigeres og tilpasses når som helst efter indgivelsen.

KAPITEL V

UDVIDET ANVENDELSE AF REGLER

Artikel 36

Finansielle bidrag

Hvis en medlemsstat i medfør af artikel 165 i forordning (EU) nr. 1308/2013 beslutter, at erhvervsdrivende, der ikke er tilsluttet producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer eller brancheorganisationer, men for hvem regler gøres bindende, skal betale et finansielt bidrag, giver medlemsstaten Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere, om betingelserne i denne artikel er opfyldt. Disse oplysninger omfatter beregningsgrundlaget for bidraget, enhedsbeløbet, de omfattede aktiviteter og de dermed forbundne omkostninger.

Artikel 37

Udvidet anvendelse for mere end ét år

1.   Hvis det besluttes, at en udvidet anvendelse af regler skal gælde i mere end ét år, kontrollerer medlemsstaterne for hvert år, om betingelserne om repræsentativitet efter artikel 164, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 vedvarende er opfyldt i hele den periode, hvor den udvidede anvendelse gælder.

2.   Hvis medlemsstaterne konstaterer, at betingelserne ikke længere er opfyldt, ophæver de straks den udvidede anvendelse med virkning fra begyndelsen af det efterfølgende år.

3.   Medlemsstaterne underretter hurtigst muligt Kommissionen om enhver ophævelse. Kommissionen offentliggør disse oplysninger på en passende måde.

KAPITEL VI

INDGANGSPRISORDNING OG IMPORTTOLD

Artikel 38

Faste importværdier

1.   For hvert af produkterne og for de anvendelsesperioder, der er anført i del A i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/891, fastsætter Kommissionen hver arbejdsdag for hver oprindelse en fast importværdi, der er lig med det vejede gennemsnit af de repræsentative noteringer, der er anført i artikel 74 i nævnte forordning, nedsat med et fast beløb på 5 EUR/100 kg og med værditolden.

2.   Er der for de produkter og de anvendelsesperioder, der er anført i del A i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/891, fastsat en fast importværdi i overensstemmelse med artikel 74 og 75 i nævnte forordning og denne artikel, anvendes den enhedspris, der er omhandlet i artikel 142 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (10), ikke. I stedet anvendes den faste importværdi, som er anført i stk. 1.

3.   Er der ikke fastsat nogen fast importværdi for et produkt af en given oprindelse, anvendes det vejede gennemsnit af de gældende faste importværdier for dette produkt.

4.   I de anvendelsesperioder, der er anført i del A i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/891, gælder de faste importværdier, så længe de ikke ændres. De ophører dog med at gælde, hvis der ikke er indberettet repræsentative gennemsnitsnoteringer til Kommissionen i to på hinanden følgende uger.

Hvis der i henhold til første afsnit ikke gælder en fast importværdi for et produkt, er den faste importværdi for produktet lig med det seneste gennemsnit af de faste importværdier.

5.   Uanset stk. 1 anvendes der ikke en fast importværdi fra den første dag i de anvendelsesperioder, der er anført i del A i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/891, hvis det ikke har været muligt at beregne en fast importværdi.

6.   Vekselkursen for den faste importværdi er den seneste vekselkurs, som Den Europæiske Centralbank offentliggør inden den sidste dag i den periode, som noteringerne indgives for.

7.   De faste importværdier udtrykt i euro offentliggøres af Kommissionen via TARIC (11).

KAPITEL VII

TILLÆGSIMPORTTOLD

Artikel 39

Opkrævning af tillægsimporttold

1.   Den tillægsimporttold, der er omhandlet i artikel 182, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013, kan pålægges de produkter, der er anført i bilag VII til nærværende forordning, i de deri angivne perioder. Denne tillægsimporttold pålægges, hvis den mængde produkter, der overgår til fri omsætning i en af de anvendelsesperioder, der er anført i nævnte bilag, overstiger udløsningsniveauet for det pågældende produkt.

2.   For hvert af de produkter, der er anført i bilag VII, sender medlemsstaterne i de i nævnte bilag angivne perioder Kommissionen nærmere oplysninger om de mængder, der er bragt i fri omsætning, efter den metode, der i artikel 55 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 er fastsat for tilsyn med præferenceimport.

3.   Tillægsimporttolden opkræves for de mængder, der overgår til fri omsætning efter den dato, hvor tolden skal anvendes, hvis:

| a) | deres toldværdi, der er fastlagt i henhold til artikel 74 i delegeret forordning (EU) 2017/891, medfører anvendelse af de højeste specifikke toldsatser, der gælder for import fra den pågældende oprindelse og |
| --- | --- |

a)

deres toldværdi, der er fastlagt i henhold til artikel 74 i delegeret forordning (EU) 2017/891, medfører anvendelse af de højeste specifikke toldsatser, der gælder for import fra den pågældende oprindelse og

| b) | importen finder sted i anvendelsesperioden for tillægsimporttolden. |
| --- | --- |

b)

importen finder sted i anvendelsesperioden for tillægsimporttolden.

Artikel 40

Tillægsimporttoldens størrelse

Den tillægsimporttold, der pålægges i henhold til artikel 39, er lig med en tredjedel af den told, der er fastsat i den fælles toldtarif for det pågældende produkt.

For produkter, der er omfattet af importtoldpræferencer med hensyn til værditold, er tillægsimporttolden dog lig med en tredjedel af den specifikke told for det pågældende produkt, for så vidt artikel 39, stk. 2, finder anvendelse.

Artikel 41

Fritagelser for tillægsimporttold

1.   Følgende varer er fritaget for tillægsimporttold:

| a) | varer, der importeres inden for rammerne af et toldkontingent |
| --- | --- |

a)

varer, der importeres inden for rammerne af et toldkontingent

| b) | varer, som har forladt oprindelseslandet inden beslutningen om at pålægge tillægsimporttolden, og som transporteres i henhold til et transportdokument, der er gyldigt fra pålæsningsstedet i oprindelseslandet til aflæsningsstedet i EU, som er udfærdiget inden indførelsen af tillægsimporttolden. |
| --- | --- |

b)

varer, som har forladt oprindelseslandet inden beslutningen om at pålægge tillægsimporttolden, og som transporteres i henhold til et transportdokument, der er gyldigt fra pålæsningsstedet i oprindelseslandet til aflæsningsstedet i EU, som er udfærdiget inden indførelsen af tillægsimporttolden.

2.   De berørte parter skal over for toldmyndighederne dokumentere, at kravene i stk. 1, litra b), er opfyldt.

Toldmyndighederne kan anse varerne for at have forladt oprindelseslandet inden datoen for indførelsen af tillægsimporttolden, hvis et af følgende dokumenter fremlægges:

| a) | i forbindelse med søtransport et konnossement, hvoraf det fremgår, at lastningen fandt sted inden nævnte dato |
| --- | --- |

a)

i forbindelse med søtransport et konnossement, hvoraf det fremgår, at lastningen fandt sted inden nævnte dato

| b) | i forbindelse med jernbanetransport et fragtbrev, der er antaget af jernbanemyndighederne i oprindelseslandet inden nævnte dato |
| --- | --- |

b)

i forbindelse med jernbanetransport et fragtbrev, der er antaget af jernbanemyndighederne i oprindelseslandet inden nævnte dato

| c) | i forbindelse med vejtransport en fragtaftale ad landevej (CMR) eller et andet forsendelsesdokument, der er udstedt i oprindelseslandet inden nævnte dato, hvis betingelserne i de bilaterale eller multilaterale ordninger, der er aftalt i forbindelse med EU-forsendelse eller fælles forsendelse, overholdes |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med vejtransport en fragtaftale ad landevej (CMR) eller et andet forsendelsesdokument, der er udstedt i oprindelseslandet inden nævnte dato, hvis betingelserne i de bilaterale eller multilaterale ordninger, der er aftalt i forbindelse med EU-forsendelse eller fælles forsendelse, overholdes

| d) | i forbindelse med lufttransport et luftfragtbrev, hvoraf det fremgår, at flyselskabet har overtaget varerne inden nævnte dato. |
| --- | --- |

d)

i forbindelse med lufttransport et luftfragtbrev, hvoraf det fremgår, at flyselskabet har overtaget varerne inden nævnte dato.

KAPITEL VIII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 42

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. marts 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549.

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 af 13. marts 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager og om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår sanktioner i disse sektorer og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (se side 4 i denne EUT).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1144/2014 af 22. oktober 2014 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter gennemført i det indre marked og i tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 56).

7

(8)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 907/2014 af 11. marts 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår betalingsorganer og andre organer, finansiel forvaltning, regnskabsafslutning, sikkerhedsstillelse og brug af euroen (EUT L 255 af 28.8.2014, s. 18).

8

(9)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 af 6. august 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår betalingsorganer og andre organer, økonomisk forvaltning, regnskabsafslutning, regler om kontroller, sikkerhedsstillelse og åbenhed (EUT L 255 af 28.8.2014, s. 59).

9

(10)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).

10

(11)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/customs_tariff/index_en.htm

11

---

BILAG I

National strategi for bæredygtige driftsprogrammer og dens struktur og indhold, jf. artikel 2

1.   Den nationale strategis varighed

Angives af medlemsstaten.

2.   Analyse af situationen med hensyn til styrker og svagheder og udviklingspotentiale, den strategi, der vælges på denne baggrund, samt begrundelse for de valgte prioriteringer, jf. artikel 36, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EU) nr. 1308/2013.

2.1.   Analyse af situationen

Beskrivelse af den aktuelle situation i frugt- og grøntsagssektoren ved hjælp af kvantificerede data, idet styrker og svagheder, forskelle, behov og mangler samt udviklingspotentiale belyses på baggrund af de relevante fælles udgangsindikatorer, der er fastlagt i punkt 5 i bilag II, og, hvis det er relevant, andre supplerende indikatorer. Beskrivelsen skal mindst omfatte følgende:

| — | frugt- og grøntsagssektorens resultater: sektorens styrker og svagheder, konkurrenceevne, og producentorganisationernes udviklingspotentiale |
| --- | --- |

—

frugt- og grøntsagssektorens resultater: sektorens styrker og svagheder, konkurrenceevne, og producentorganisationernes udviklingspotentiale

| — | frugt- og grøntsagsproduktionens betydning for miljøet (påvirkninger, belastninger og fordele), herunder de vigtigste tendenser. |
| --- | --- |

—

frugt- og grøntsagsproduktionens betydning for miljøet (påvirkninger, belastninger og fordele), herunder de vigtigste tendenser.

2.2.   Valg af strategi på baggrund af styrker og svagheder

Beskrivelse af de centrale områder, hvor indgreb forventes at skabe den maksimale værditilvækst:

| — | relevansen af målsætningerne for driftsprogrammerne og de forventede resultater, og i hvilket omfang det er realistisk at forvente, at de nås |
| --- | --- |

—

relevansen af målsætningerne for driftsprogrammerne og de forventede resultater, og i hvilket omfang det er realistisk at forvente, at de nås

| — | om der er sammenhæng i strategien, eksisterer gensidigt forstærkende vekselvirkninger og eventuelt er konflikter eller indbyrdes modstridende elementer mellem de forskellige udvalgte aktioners operationelle mål |
| --- | --- |

—

om der er sammenhæng i strategien, eksisterer gensidigt forstærkende vekselvirkninger og eventuelt er konflikter eller indbyrdes modstridende elementer mellem de forskellige udvalgte aktioners operationelle mål

| — | om der er komplementaritet og sammenhæng mellem de udvalgte aktioner med andre nationale eller regionale aktioner og med aktiviteter, hvortil der ydes EU-støtte, navnlig programmer til udvikling af landdistrikterne og fremstødsprogrammer |
| --- | --- |

—

om der er komplementaritet og sammenhæng mellem de udvalgte aktioner med andre nationale eller regionale aktioner og med aktiviteter, hvortil der ydes EU-støtte, navnlig programmer til udvikling af landdistrikterne og fremstødsprogrammer

| — | forventede resultater og virkninger sammenholdt med udgangssituationen og disses bidrag til at nå EU's mål. |
| --- | --- |

—

forventede resultater og virkninger sammenholdt med udgangssituationen og disses bidrag til at nå EU's mål.

2.3.   Virkningerne af den tidligere nationale strategi (hvis det er relevant)

Beskrivelse af resultater og virkninger af de driftsprogrammer, der senest er gennemført.

3.   Driftsprogrammers mål og resultatindikatorer, jf. artikel 36, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1308/2013

Beskrivelse af de aktionstyper, der er udvalgt som støtteberettigede (ikke udtømmende liste), hvilke mål der skal nås, de kontrollerbare mål og de indikatorer, der gør det muligt at vurdere effektivitet og fremskridt med hensyn til at nå målene.

3.1.   Krav til alle eller flere aktionstyper

Medlemsstaterne skal sikre, at alle aktioner, der er omfattet af den nationale strategi og de nationale regler, kan verificeres og kontrolleres. Hvis vurderingen under gennemførelsen af driftsprogrammerne viser, at kravet om, at aktionerne kan verificeres og kontrolleres, ikke er opfyldt, skal de pågældende aktioner tilpasses i overensstemmelse hermed eller fjernes.

Hvis der ydes støtte på grundlag af faste standardsatser eller satser for enhedsomkostninger, sørger medlemsstaterne for, at de relevante beregninger er passende og nøjagtige og fastlagt på forhånd på grundlag af en rimelig, retfærdig og verificerbar beregning. Miljøforanstaltninger skal opfylde de krav, der er fastsat i artikel 33, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

Medlemsstaterne vedtager beskyttelsesforanstaltninger samt bestemmelser og kontroller til at sikre, at aktioner, der er udvalgt som støtteberettigede, ikke også tildeles støtte i henhold til andre af den fælles landbrugspolitiks instrumenter, især gennem programmer til udvikling af landdistrikterne og fremstødsprogrammer eller andre nationale eller regionale ordninger.

Foranstaltninger, der er indført i medfør af artikel 33, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1308/2013 for at beskytte miljøet mod en eventuelt øget belastning, som skyldes investeringer, hvortil der er ydet støtte i henhold til driftsprogrammer, og støttekriterier, der er vedtaget i medfør af samme forordnings artikel 36, stk. 1, for at sikre, at investeringer på individuelle bedrifter, hvortil der er ydet støtte i henhold til driftsprogrammer, overholder målene i artikel 191 i TEUF og i Unionens syvende miljøhandlingsprogram.

3.2.   Der skal gives specifikke oplysninger om aktionstyper, der tager sigte på at nå de mål, der er fastsat eller omhandlet i artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 (udfyldes kun for de valgte aktionstyper).

3.2.1.   Erhvervelse af anlægsaktiver

| — | støtteberettigede investeringstyper, |
| --- | --- |

—

støtteberettigede investeringstyper,

| — | andre former for støtteberettiget erhvervelse, f.eks. leje eller leasing |
| --- | --- |

—

andre former for støtteberettiget erhvervelse, f.eks. leje eller leasing

| — | oplysninger om betingelser for støtteberettigelse. |
| --- | --- |

—

oplysninger om betingelser for støtteberettigelse.

3.2.2.   Andre aktioner

| — | beskrivelse af støtteberettigede aktionstyper |
| --- | --- |

—

beskrivelse af støtteberettigede aktionstyper

| — | oplysninger om betingelser for støtteberettigelse. |
| --- | --- |

—

oplysninger om betingelser for støtteberettigelse.

4.   Udpegning af kompetente myndigheder og ansvarlige organer

Medlemsstatens udpegning af den nationale myndighed, der er ansvarlig for forvaltningen, overvågningen og evalueringen af den nationale strategi

5.   Beskrivelse af overvågnings- og evalueringssystemer

De resultatindikatorer, der er fastsat i den nationale strategi, skal omfatte de fælles resultatindikatorer, der er fastsat i artikel 4 og i bilag II. Hvis det anses for hensigtsmæssigt, skal der i den nationale strategi specificeres supplerende indikatorer, der afspejler nationale eller regionale behov, samt betingelser og målsætninger, der er specifikke for de nationale driftsprogrammer.

5.1.   Vurdering af driftsprogrammer og producentorganisationernes indberetningsforpligtelser, jf. artikel 36, stk. 2, litra d) og e), i forordning (EU) nr. 1308/2013

Beskrivelse af overvågnings- og evalueringskrav og -procedurer i forbindelse med driftsprogrammer, herunder producentorganisationernes indberetningsforpligtelser.

5.2.   Overvågning og evaluering af den nationale strategi

Beskrivelse af overvågnings- og evalueringskrav og -procedurer i forbindelse med den nationale strategi.

---

BILAG II

Liste over fælles resultatindikatorer, jf. artikel 4, stk. 1, litra a), og artikel 21, stk. 3, litra a), i nærværende forordning og artikel 56, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2017/891

Systemet med fælles resultatindikatorer for aktioner, som iværksættes af produktorganisationer, sammenslutninger af produktorganisationer og deres medlemmer i henhold til et driftsprogram, omfatter ikke nødvendigvis alle faktorer, der kan gribe ind og påvirke et driftsprograms output, resultater og virkninger. I denne sammenhæng skal de data, som de fælles resultatindikatorer genererer, fortolkes i lyset af kvantitative og kvalitative oplysninger i forbindelse med andre centrale faktorer, som bidrager til, om programmet bliver vellykket gennemført eller mislykkes.

1.   FÆLLES INDIKATORER FOR DEN FINANSIELLE GENNEMFØRELSE (INPUTINDIKATORER)(ÅRLIGE)

| Foranstaltning | Aktionstype | Inputindikatorer (årlige) |
| --- | --- | --- |
| Aktioner med sigte på produktionsplanlægning | a) | Investeringer i anlægsaktiver |

Foranstaltning

Aktionstype

Inputindikatorer (årlige)

Aktioner med sigte på produktionsplanlægning

a)

Investeringer i anlægsaktiver

| b) | Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing |
| --- | --- |

b)

Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing

| c) | Andre aktioner |
| --- | --- |

c)

Andre aktioner

Udgifter (EUR)

Aktioner med sigte på at forbedre eller opretholde produktkvaliteten

| a) | Investeringer i anlægsaktiver |
| --- | --- |

a)

Investeringer i anlægsaktiver

| b) | Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing |
| --- | --- |

b)

Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing

| c) | Andre aktioner |
| --- | --- |

c)

Andre aktioner

Udgifter (EUR)

Aktioner med sigte på at forbedre afsætningen

| a) | Investeringer i anlægsaktiver |
| --- | --- |

a)

Investeringer i anlægsaktiver

| b) | Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing |
| --- | --- |

b)

Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing

| c) | Fremstøds- og kommunikationsaktiviteter (undtagen aktiviteter vedrørende kriseforebyggelse og krisestyring) |
| --- | --- |

c)

Fremstøds- og kommunikationsaktiviteter (undtagen aktiviteter vedrørende kriseforebyggelse og krisestyring)

| d) | Andre aktioner |
| --- | --- |

d)

Andre aktioner

Udgifter (EUR)

Forskning og forsøgsproduktion

| a) | Investeringer i anlægsaktiver |
| --- | --- |

a)

Investeringer i anlægsaktiver

| b) | Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing |
| --- | --- |

b)

Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing

| c) | Andre aktioner |
| --- | --- |

c)

Andre aktioner

Udgifter (EUR)

Uddannelsesaktioner og aktioner til fremme af informationsudveksling om bedste praksis (undtagen vedrørende kriseforebyggelse og krisestyring) og aktioner, der sigter mod at fremme adgang til rådgivningstjenester og teknisk bistand

Baseret på det vigtigste emneområde:

| a) | Økologisk produktion |
| --- | --- |

a)

Økologisk produktion

| b) | Integreret produktion eller integreret skadedyrsbekæmpelse |
| --- | --- |

b)

Integreret produktion eller integreret skadedyrsbekæmpelse

| c) | Andre miljøspørgsmål |
| --- | --- |

c)

Andre miljøspørgsmål

| d) | Sporbarhed |
| --- | --- |

d)

Sporbarhed

| e) | Produktkvalitet, herunder pesticidrester |
| --- | --- |

e)

Produktkvalitet, herunder pesticidrester

| f) | Andre spørgsmål |
| --- | --- |

f)

Andre spørgsmål

Udgifter (EUR)

Kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger

| a) | Investeringer med henblik på en mere effektiv forvaltning af de mængder, der bringes i omsætning |
| --- | --- |

a)

Investeringer med henblik på en mere effektiv forvaltning af de mængder, der bringes i omsætning

| b) | Uddannelsesforanstaltninger og udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

b)

Uddannelsesforanstaltninger og udveksling af bedste praksis

| c) | Salgsfremstød og kommunikation, som forebyggelse eller i en kriseperiode |
| --- | --- |

c)

Salgsfremstød og kommunikation, som forebyggelse eller i en kriseperiode

| d) | Støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde |
| --- | --- |

d)

Støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde

| e) | genplantning af frugtplantager, hvis det er nødvendigt efter en obligatorisk rydning af sundheds- eller plantesundhedsårsager efter ordre fra medlemsstatens kompetente myndighed |
| --- | --- |

e)

genplantning af frugtplantager, hvis det er nødvendigt efter en obligatorisk rydning af sundheds- eller plantesundhedsårsager efter ordre fra medlemsstatens kompetente myndighed

| f) | Tilbagekøb fra markedet |
| --- | --- |

f)

Tilbagekøb fra markedet

| g) | Grøn høst eller undladt høst af frugter og grøntsager |
| --- | --- |

g)

Grøn høst eller undladt høst af frugter og grøntsager

| h) | Høstforsikring; |
| --- | --- |

h)

Høstforsikring;

Udgifter (EUR)

Miljøforanstaltninger

| a) | Investeringer i anlægsaktiver |
| --- | --- |

a)

Investeringer i anlægsaktiver

| b) | Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing |
| --- | --- |

b)

Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing

| c) | Økologisk produktion |
| --- | --- |

c)

Økologisk produktion

| d) | Integreret produktion |
| --- | --- |

d)

Integreret produktion

| e) | Forbedret udnyttelse eller forvaltning af vand, herunder vandbesparelse og -afledning |
| --- | --- |

e)

Forbedret udnyttelse eller forvaltning af vand, herunder vandbesparelse og -afledning

| f) | Aktioner til jordbundsbevaring (f.eks. jordbearbejdningsmetoder til forebyggelse/reduktion af jorderosion, plantedække, bevaring af jordbunden og jorddækning) |
| --- | --- |

f)

Aktioner til jordbundsbevaring (f.eks. jordbearbejdningsmetoder til forebyggelse/reduktion af jorderosion, plantedække, bevaring af jordbunden og jorddækning)

| g) | Aktioner til etablering eller sikring af levesteder, der er gunstige for biodiversiteten (f.eks. vådområder), bevaring af landskabet og landbrugsområder med store naturværdier, herunder bevaring af historiske værdier (f.eks. stendiger, terrasser og småskove) |
| --- | --- |

g)

Aktioner til etablering eller sikring af levesteder, der er gunstige for biodiversiteten (f.eks. vådområder), bevaring af landskabet og landbrugsområder med store naturværdier, herunder bevaring af historiske værdier (f.eks. stendiger, terrasser og småskove)

| h) | Aktioner med sigte på energibesparelse eller forbedring af effektiviteten i energiforbruget; overgang til energi fra vedvarende kilder |
| --- | --- |

h)

Aktioner med sigte på energibesparelse eller forbedring af effektiviteten i energiforbruget; overgang til energi fra vedvarende kilder

| i) | Aktioner til reduktion af affaldsproduktion og forbedret affaldshåndtering |
| --- | --- |

i)

Aktioner til reduktion af affaldsproduktion og forbedret affaldshåndtering

| j) | Andre aktioner |
| --- | --- |

j)

Andre aktioner

Udgifter (EUR)

Andre aktioner

| a) | Investeringer i anlægsaktiver |
| --- | --- |

a)

Investeringer i anlægsaktiver

| b) | Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing |
| --- | --- |

b)

Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing

| c) | Andre aktioner |
| --- | --- |

c)

Andre aktioner

Udgifter (EUR)

2.   FÆLLES OUTPUTINDIKATORER (DRIFTSPROGRAMMETS SIDSTE TO ÅR)

| Foranstaltning | Aktionstype | Outputindikatorer (årlige) |
| --- | --- | --- |
| Aktioner med sigte på produktionsplanlægning | a) | Investeringer i anlægsaktiver |

Foranstaltning

Aktionstype

Outputindikatorer (årlige)

Aktioner med sigte på produktionsplanlægning

a)

Investeringer i anlægsaktiver

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

Samlet investeringsvolumen (EUR)

| b) | Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing |
| --- | --- |

b)

Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

| c) | Andre aktioner |
| --- | --- |

c)

Andre aktioner

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

Aktioner med sigte på at forbedre eller opretholde produktkvaliteten

| a) | Investeringer i anlægsaktiver |
| --- | --- |

a)

Investeringer i anlægsaktiver

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

Samlet investeringsvolumen (EUR)

| b) | Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing |
| --- | --- |

b)

Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

| c) | Andre aktioner |
| --- | --- |

c)

Andre aktioner

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

Aktioner med sigte på at forbedre afsætningen

| a) | Investeringer i anlægsaktiver |
| --- | --- |

a)

Investeringer i anlægsaktiver

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

Samlet investeringsvolumen (EUR)

| b) | Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing |
| --- | --- |

b)

Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

| c) | Salgsfremstøds- og kommunikationsaktiviteter (undtagen aktiviteter vedrørende kriseforebyggelse og krisestyring) |
| --- | --- |

c)

Salgsfremstøds- og kommunikationsaktiviteter (undtagen aktiviteter vedrørende kriseforebyggelse og krisestyring)

Antal gennemførte aktioner (1)

| d) | Andre aktioner |
| --- | --- |

d)

Andre aktioner

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

Forskning og forsøgsproduktion

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

Antal projekter

Uddannelsesaktioner og aktioner til fremme af informationsudveksling om bedste praksis (undtagen vedrørende kriseforebyggelse og krisestyring) og aktioner, der sigter mod at fremme adgang til rådgivningstjenester og teknisk bistand

Baseret på det vigtigste emneområde:

| a) | Økologisk produktion |
| --- | --- |

a)

Økologisk produktion

| b) | Integreret produktion eller integreret skadedyrsbekæmpelse |
| --- | --- |

b)

Integreret produktion eller integreret skadedyrsbekæmpelse

| c) | Andre miljøspørgsmål |
| --- | --- |

c)

Andre miljøspørgsmål

| d) | Sporbarhed |
| --- | --- |

d)

Sporbarhed

| e) | Produktkvalitet, herunder pesticidrester |
| --- | --- |

e)

Produktkvalitet, herunder pesticidrester

| f) | Andre spørgsmål |
| --- | --- |

f)

Andre spørgsmål

Antal uddannelsesdage modtaget af deltagerne

Kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger

| a) | Investeringer med henblik på en mere effektiv forvaltning af de mængder, der bringes i omsætning |
| --- | --- |

a)

Investeringer med henblik på en mere effektiv forvaltning af de mængder, der bringes i omsætning

Samlet investeringsvolumen (EUR)

| b) | Uddannelsesforanstaltninger og udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

b)

Uddannelsesforanstaltninger og udveksling af bedste praksis

Antal gennemførte aktioner

| c) | Fremstød og kommunikation, som forebyggelse eller i en kriseperiode |
| --- | --- |

c)

Fremstød og kommunikation, som forebyggelse eller i en kriseperiode

Antal gennemførte aktioner (1)

| d) | Støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde |
| --- | --- |

d)

Støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde

Antal gennemførte aktioner (4)

| e) | Genplantning af frugtplantager, hvis det er nødvendigt efter en obligatorisk rydning af sundheds- eller plantesundhedsårsager efter instruktioner fra medlemsstatens kompetente myndighed |
| --- | --- |

e)

Genplantning af frugtplantager, hvis det er nødvendigt efter en obligatorisk rydning af sundheds- eller plantesundhedsårsager efter instruktioner fra medlemsstatens kompetente myndighed

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

| f) | Tilbagekøb fra markedet |
| --- | --- |

f)

Tilbagekøb fra markedet

Antal gennemførte aktioner (2)

| g) | Grøn høst og undladt høst; |
| --- | --- |

g)

Grøn høst og undladt høst;

Antal gennemførte aktioner (3)

| h) | Høstforsikring |
| --- | --- |

h)

Høstforsikring

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

Miljøforanstaltninger

| a) | Investeringer i anlægsaktiver (5) |
| --- | --- |

a)

Investeringer i anlægsaktiver (5)

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

Samlet investeringsvolumen (EUR)

| b) | Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing (6) |
| --- | --- |

b)

Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing (6)

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

| c) | Økologisk produktion |
| --- | --- |

c)

Økologisk produktion

| d) | Integreret produktion |
| --- | --- |

d)

Integreret produktion

| e) | Forbedret udnyttelse og/eller forvaltning af vand, herunder vandbesparelse og -afledning |
| --- | --- |

e)

Forbedret udnyttelse og/eller forvaltning af vand, herunder vandbesparelse og -afledning

| f) | Aktioner til jordbundsbevaring (f.eks. jordbearbejdningsmetoder til forebyggelse/reduktion af jorderosion, plantedække, bevaring af jordbunden og jorddækning) |
| --- | --- |

f)

Aktioner til jordbundsbevaring (f.eks. jordbearbejdningsmetoder til forebyggelse/reduktion af jorderosion, plantedække, bevaring af jordbunden og jorddækning)

| g) | Aktioner til etablering eller sikring af levesteder, der er gunstige for biodiversiteten (f.eks. vådområder), bevaring af landskabet og landbrugsområder med store naturværdier, herunder bevaring af historiske værdier (f.eks. stendiger, terrasser og småskove) |
| --- | --- |

g)

Aktioner til etablering eller sikring af levesteder, der er gunstige for biodiversiteten (f.eks. vådområder), bevaring af landskabet og landbrugsområder med store naturværdier, herunder bevaring af historiske værdier (f.eks. stendiger, terrasser og småskove)

| h) | Aktioner med sigte på energibesparelse og/eller forbedring af effektiviteten i energiforbruget; overgang til energi fra vedvarende kilder |
| --- | --- |

h)

Aktioner med sigte på energibesparelse og/eller forbedring af effektiviteten i energiforbruget; overgang til energi fra vedvarende kilder

| i) | Aktioner til reduktion af affaldsproduktion og forbedret affaldshåndtering |
| --- | --- |

i)

Aktioner til reduktion af affaldsproduktion og forbedret affaldshåndtering

| j) | Andre aktioner |
| --- | --- |

j)

Andre aktioner

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne. Antal berørte hektar

Andre aktioner

| a) | Investeringer i anlægsaktiver |
| --- | --- |

a)

Investeringer i anlægsaktiver

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

Samlet investeringsvolumen (EUR)

| b) | Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing |
| --- | --- |

b)

Andre former for erhvervelse af anlægsaktiver, herunder leje og leasing

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

| c) | Andre aktioner |
| --- | --- |

c)

Andre aktioner

Antal bedrifter, der deltager i aktionerne

3.   FÆLLES RESULTATINDIKATORER (DRIFTSPROGRAMMETS SIDSTE TO ÅR)

| Foranstaltning | Resultatindikatorer (måling) |
| --- | --- |
| Aktioner med sigte på produktionsplanlægning | Ændring i den samlede afsatte produktionsmængde (ton) Ændring i den afsatte produktions enhedsværdi (EUR/kg) |
| Aktioner med sigte på at forbedre eller opretholde produktkvaliteten | Ændring i afsat produktionsmængde, som opfylder kravene i en bestemt »kvalitetsordning« (ton) (7)

  Ændring i den afsatte produktions enhedsværdi (EUR/kg) |
| Aktioner med sigte på at forbedre afsætningen | Ændring i den samlede afsatte produktionsmængde (ton) Ændring i den afsatte produktions enhedsværdi (EUR/kg) |
| Uddannelsesaktioner og udveksling om bedste praksis (undtagen vedrørende kriseforebyggelse og krisestyring) og aktioner, der sigter mod at fremme adgang til rådgivningstjenester og teknisk bistand | Antal personer, som har afsluttet et fuldt uddannelsesprogram Antal bedrifter, der benytter sig af rådgivningstjenester |
| Kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger | |
| a) | Investeringer med henblik på en mere effektiv forvaltning af de mængder, der bringes i omsætning |

Foranstaltning

Resultatindikatorer (måling)

Aktioner med sigte på produktionsplanlægning

Ændring i den samlede afsatte produktionsmængde (ton) Ændring i den afsatte produktions enhedsværdi (EUR/kg)

Aktioner med sigte på at forbedre eller opretholde produktkvaliteten

Ændring i afsat produktionsmængde, som opfylder kravene i en bestemt »kvalitetsordning« (ton) (7)

Ændring i den afsatte produktions enhedsværdi (EUR/kg)

Aktioner med sigte på at forbedre afsætningen

Ændring i den samlede afsatte produktionsmængde (ton) Ændring i den afsatte produktions enhedsværdi (EUR/kg)

Uddannelsesaktioner og udveksling om bedste praksis (undtagen vedrørende kriseforebyggelse og krisestyring) og aktioner, der sigter mod at fremme adgang til rådgivningstjenester og teknisk bistand

Antal personer, som har afsluttet et fuldt uddannelsesprogram Antal bedrifter, der benytter sig af rådgivningstjenester

Kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger

a)

Investeringer med henblik på en mere effektiv forvaltning af de mængder, der bringes i omsætning

Samlet mængde omfattet af forvaltning af mængder (ton)

| b) | Uddannelsesaktioner |
| --- | --- |

b)

Uddannelsesaktioner

Antal personer, som har afsluttet et fuldt uddannelsesprogram

| c) | Fremstød og kommunikation |
| --- | --- |

c)

Fremstød og kommunikation

Skønnet ændring i afsat produktionsmængde for produkter, der har været genstand for fremstøds/kommunikationsaktiviteter (ton)

| d) | Støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde |
| --- | --- |

d)

Støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde

Samlet værdi af den oprettede gensidige forsikringsfond (EUR)

| e) | Genplantning af frugtplantager, hvis det er nødvendigt efter en obligatorisk rydning af sundheds- eller plantesundhedsårsager efter ordre fra medlemsstatens kompetente myndighed |
| --- | --- |

e)

Genplantning af frugtplantager, hvis det er nødvendigt efter en obligatorisk rydning af sundheds- eller plantesundhedsårsager efter ordre fra medlemsstatens kompetente myndighed

Samlet areal omfattet af genplantning af frugtplantager (ha)

| f) | Tilbagekøb fra markedet |
| --- | --- |

f)

Tilbagekøb fra markedet

Samlet tilbagekøbt produktionsmængde (ton)

| g) | Grøn høst eller undladt høst |
| --- | --- |

g)

Grøn høst eller undladt høst

Samlet areal, der har været genstand for grøn høst eller undladt høstet (ha)

| h) | Høstforsikring |
| --- | --- |

h)

Høstforsikring

Samlet forsikringsværdi (EUR)

Miljøforanstaltninger

Skønnet ændring i årligt forbrug af kunstgødning/ha pr. type gødning (N og P2O3) (ton/ha)

Skønnet ændring i årligt vandforbrug/ha (m3/ha)

Skønnet ændring i årligt energiforbrug pr. energikilde- eller brændstoftype (l/m3/Kwh pr. ton afsat produktion)

Skønnet ændring i den årlige mængde produceret affald (ton)

Andre aktioner

Ændring i den samlede afsatte produktionsmængde (ton)

Ændring i den afsatte produktions enhedsværdi (EUR/kg)

Bemærkninger: Referencen for ændringer er status ved programstart.

4.   FÆLLES EFFEKTINDIKATORER (DRIFTSPROGRAMMETS SIDSTE TO ÅR)

| Foranstaltning | Overordnede mål | Effektindikatorer (måling) |
| --- | --- | --- |
| Aktioner med sigte på produktionsplanlægning | Forbedring af konkurrenceevnen
  At gøre det mere tiltrækkende at være medlem af producentorganisationen | Skønnet ændring i den afsatte produktions samlede værdi (EUR)
  Ændring i det samlede antal frugt og grøntsagsproducenter, der er aktive medlemmer (8) af den pågældende producentorganisation (PO)/sammenslutning af producentorganisationer (SPO) (antal)
  Ændring i det samlede areal til frugt- og grøntsagsproduktion, som dyrkes af medlemmer af den pågældende PO/SPO (ha) |
| Aktioner med sigte på at forbedre eller opretholde produktkvaliteten |
| Aktioner med sigte på at forbedre afsætningen |
| Forskning og forsøgsproduktion |
| Uddannelsesaktioner og udveksling om bedste praksis (undtagen vedrørende kriseforebyggelse og krisestyring) og/eller aktioner, der sigter mod at fremme adgang til rådgivningstjenester og teknisk bistand |
| Kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger |
| Miljøforanstaltninger | Bevaring og beskyttelse af miljøet: | |
| a) | Vandkvalitet |

Foranstaltning

Overordnede mål

Effektindikatorer (måling)

Aktioner med sigte på produktionsplanlægning

Forbedring af konkurrenceevnen

At gøre det mere tiltrækkende at være medlem af producentorganisationen

Skønnet ændring i den afsatte produktions samlede værdi (EUR)

Ændring i det samlede antal frugt og grøntsagsproducenter, der er aktive medlemmer (8) af den pågældende producentorganisation (PO)/sammenslutning af producentorganisationer (SPO) (antal)

Ændring i det samlede areal til frugt- og grøntsagsproduktion, som dyrkes af medlemmer af den pågældende PO/SPO (ha)

Aktioner med sigte på at forbedre eller opretholde produktkvaliteten

Aktioner med sigte på at forbedre afsætningen

Forskning og forsøgsproduktion

Uddannelsesaktioner og udveksling om bedste praksis (undtagen vedrørende kriseforebyggelse og krisestyring) og/eller aktioner, der sigter mod at fremme adgang til rådgivningstjenester og teknisk bistand

Kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger

Miljøforanstaltninger

Bevaring og beskyttelse af miljøet:

a)

Vandkvalitet

Skønnet ændring i samlet forbrug af kunstgødning pr. type gødning (N og P2O3) (ton)

| b) | Bæredygtig udnyttelse af vandressourcer |
| --- | --- |

b)

Bæredygtig udnyttelse af vandressourcer

Skønnet ændring i det samlede vandforbrug (m3)

| c) | Modvirkning af klimaændringer |
| --- | --- |

c)

Modvirkning af klimaændringer

Skønnet ændring i det samlede energiforbrug pr. energikilde- eller brændstoftype (liter/m3/Kwh)

Andre aktioner

Forbedring af konkurrenceevnen

At gøre det mere tiltrækkende at være medlem af producentorganisationen

Skønnet ændring i den afsatte produktions samlede værdi (EUR)

Ændring i det samlede antal frugt og grøntsagsproducenter, der er aktive medlemmer (8) af den pågældende PO/SPO (antal)

Ændring i det samlede areal til frugt- og grøntsagsproduktion, som dyrkes af medlemmer af den pågældende PO/SPO (ha)

Bemærkninger: Referencen for ændringer er status ved programstart.

5.   FÆLLES UDGANGSINDIKATORER

| Bemærk: | Udgangsindikatorer er nødvendige for at kunne analysere situationen ved starten af programmeringsperioden. Nogle udgangsindikatorer er kun relevante for de enkelte driftsprogrammer på producentorganisationsplan (f.eks. produktionsmængde, der er afsat til under 80 % af den gennemsnitspris, som PO'en/SPO'en har fået). Andre fælles udgangsindikatorer er også relevante for de nationale strategier på medlemsstatsplan (f.eks. den afsatte produktions samlede værdi). |
| --- | --- |

Bemærk:

Generelt skal udgangsindikatorer beregnes som treårige gennemsnit. Hvis der ikke foreligger data, bør de i det mindste beregnes ud fra data for ét år.

| Mål | Udgangsindikatorer i forbindelse med målsætninger |
| --- | --- |
| Overordnede mål | Indikator | Definition (og måling) |
| Forbedring af konkurrenceevnen | Den afsatte produktions samlede værdi | PO'ens/SPO'ens samlede afsatte produktion (ton) |
| At gøre det mere tiltrækkende at være medlem af producentorganisationen | Antal frugt- og grøntsagsproducenter, som er aktive medlemmer af den pågældende PO/SPO | Antal frugt- og grøntsagsproducenter, som er aktive medlemmer (9) af den pågældende PO/SPO |
| Samlet areal til frugt- og grøntsagsproduktion, som dyrkes af medlemmer af den pågældende PO/SPO | Samlet areal til frugt- og grøntsagsproduktion, som dyrkes af medlemmer af den pågældende PO/SPO (ha) |
| Specifikke målsætninger | | |
| Fremme af koncentrationen af udbuddet | Den samlede afsatte produktionsmængde | PO'ens/SPO'ens samlede afsatte produktion (ton) |
| Fremme af afsætningen af medlemmernes produkter |
| Sikring af, at produktionen tilpasses efterspørgslen, for så vidt angår kvalitet og kvantitet | Den afsatte produktionsmængde, der opfylder kravene i en bestemt »kvalitetsordning« (10), inddelt efter de primære typer »kvalitetsordninger« (ton) |
| Forøgelse af produkternes handelsværdi | Den afsatte produktions gennemsnitlige enhedsværdi | Den afsatte produktions samlede værdi/ den samlede afsatte produktionsmængde (EUR/kg) |
| Fremme af viden og forbedring af menneskeligt potentiale | Antal personer, der har deltaget i uddannelsesaktiviteter | Antal personer, som har fuldført et uddannelsesprogram/en uddannelsesaktivitet i de seneste tre år (antal) |
| | Antal bedrifter, der benytter sig af rådgivningstjenester | Antal bedrifter, der er medlem af PO'en/SPO'en, og som benytter rådgivningstjenester (antal) |
| Mål | Udgangsindikatorer i forbindelse med målsætninger |
| Indikator | Definition (og måling) |
| Specifikke målsætninger på miljøområdet |
| Bidrag til beskyttelse af jorden | Areal udsat for erosionsrisiko, med angivelse af erosionsbekæmpelsesforanstaltning | Areal til frugt- og grøntsagsproduktion, hvor der er risiko for jorderosion (11), og hvor der er gennemført erosionsbekæmpelsesforanstaltninger (ha) |
| Bidrag til opretholdelse og forbedring af vandkvaliteten | Areal med forbrugsbegrænsning/bedre forvaltning af gødning | Areal med produktion af frugt og grøntsager omfattet af forbrugsbegrænsning eller bedre forvaltning af gødning (ha) |
| Bidrag til bæredygtig udnyttelse af vandressourcer | Areal med vandbesparelsesforanstaltninger | Areal med produktion af frugt og grøntsager, hvor der er truffet vandbesparelsesforanstaltninger (ha) |
| Bidrag til beskyttelse af levesteder og biodiversitet og landskabsbevaring | Økologisk produktion | Areal til økologisk produktion af frugt og/eller grøntsager (ha) |
| Integreret produktion | Areal til integreret produktion af frugt og/eller grøntsager (ha) |
| Andre aktioner, der bidrager til beskyttelse af levesteder og biodiversitet og landskabsbevaring | Areal omfattet af andre aktioner, som bidrager til at beskytte levesteder og biodiversitet og landskabsbevaring (ha) |
| Bidrag til modvirkning af klimaændringer | Væksthusopvarmning — energieffektivitet | Anslået årligt energiforbrug til væksthusopvarmning, inddelt efter energikildetype (ton/liter/m3/Kwh pr. ton afsat produktion) |
| Nedbringelse af den producerede affaldsmængde | Mængde eller omfang af affald | Ton/Liter/m3 |

Mål

Udgangsindikatorer i forbindelse med målsætninger

Overordnede mål

Indikator

Definition (og måling)

Forbedring af konkurrenceevnen

Den afsatte produktions samlede værdi

PO'ens/SPO'ens samlede afsatte produktion (ton)

At gøre det mere tiltrækkende at være medlem af producentorganisationen

Antal frugt- og grøntsagsproducenter, som er aktive medlemmer af den pågældende PO/SPO

Antal frugt- og grøntsagsproducenter, som er aktive medlemmer (9) af den pågældende PO/SPO

Samlet areal til frugt- og grøntsagsproduktion, som dyrkes af medlemmer af den pågældende PO/SPO

Samlet areal til frugt- og grøntsagsproduktion, som dyrkes af medlemmer af den pågældende PO/SPO (ha)

Specifikke målsætninger

Fremme af koncentrationen af udbuddet

Den samlede afsatte produktionsmængde

PO'ens/SPO'ens samlede afsatte produktion (ton)

Fremme af afsætningen af medlemmernes produkter

Sikring af, at produktionen tilpasses efterspørgslen, for så vidt angår kvalitet og kvantitet

Den afsatte produktionsmængde, der opfylder kravene i en bestemt »kvalitetsordning« (10), inddelt efter de primære typer »kvalitetsordninger« (ton)

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Den afsatte produktions gennemsnitlige enhedsværdi

Den afsatte produktions samlede værdi/ den samlede afsatte produktionsmængde (EUR/kg)

Fremme af viden og forbedring af menneskeligt potentiale

Antal personer, der har deltaget i uddannelsesaktiviteter

Antal personer, som har fuldført et uddannelsesprogram/en uddannelsesaktivitet i de seneste tre år (antal)

Antal bedrifter, der benytter sig af rådgivningstjenester

Antal bedrifter, der er medlem af PO'en/SPO'en, og som benytter rådgivningstjenester (antal)

Mål

Udgangsindikatorer i forbindelse med målsætninger

Indikator

Definition (og måling)

Specifikke målsætninger på miljøområdet

Bidrag til beskyttelse af jorden

Areal udsat for erosionsrisiko, med angivelse af erosionsbekæmpelsesforanstaltning

Areal til frugt- og grøntsagsproduktion, hvor der er risiko for jorderosion (11), og hvor der er gennemført erosionsbekæmpelsesforanstaltninger (ha)

Bidrag til opretholdelse og forbedring af vandkvaliteten

Areal med forbrugsbegrænsning/bedre forvaltning af gødning

Areal med produktion af frugt og grøntsager omfattet af forbrugsbegrænsning eller bedre forvaltning af gødning (ha)

Bidrag til bæredygtig udnyttelse af vandressourcer

Areal med vandbesparelsesforanstaltninger

Areal med produktion af frugt og grøntsager, hvor der er truffet vandbesparelsesforanstaltninger (ha)

Bidrag til beskyttelse af levesteder og biodiversitet og landskabsbevaring

Økologisk produktion

Areal til økologisk produktion af frugt og/eller grøntsager (ha)

Integreret produktion

Areal til integreret produktion af frugt og/eller grøntsager (ha)

Andre aktioner, der bidrager til beskyttelse af levesteder og biodiversitet og landskabsbevaring

Areal omfattet af andre aktioner, som bidrager til at beskytte levesteder og biodiversitet og landskabsbevaring (ha)

Bidrag til modvirkning af klimaændringer

Væksthusopvarmning — energieffektivitet

Anslået årligt energiforbrug til væksthusopvarmning, inddelt efter energikildetype (ton/liter/m3/Kwh pr. ton afsat produktion)

Nedbringelse af den producerede affaldsmængde

Mængde eller omfang af affald

Ton/Liter/m3

---

(1)  Hver dag i en fremstødskampagne tæller som en aktion.

(2)  Tilbagekøb af det samme produkt i forskellige perioder af året og tilbagekøb af forskellige produkter tæller som forskellige aktioner. Hvert tilbagekøb af et bestemt produkt tæller som en aktion.

(3)  Grøn høst og undladt høst af forskellige produkter tæller som forskellige aktioner. Grøn høst og undladt høst af det samme produkt tæller som en aktion, uanset hvor mange dage høsten tager, hvor mange bedrifter der deltager, og hvor mange marker eller hektar der er tale om.

(4)  Aktioner, der omfatter oprettelse af forskellige gensidige forsikringsfonde, tæller som forskellige aktioner.

(5)  Herunder ikke-produktive investeringer i tilknytning til gennemførelse af forpligtelser, der er indgået som led i andre miljøaktioner.

(6)  Herunder andre former for erhvervelse af anlægsaktiver i tilknytning til gennemførelse af forpligtelser, der er indgået som led i andre miljøaktioner.

(7)  Ved »kvalitetskrav« forstås her en række detaljerede forpligtelser med hensyn til produktionsmetoder, a) hvis opfyldelse gøres til genstand for uafhængig kontrol, og b) som resulterer i et slutprodukt, hvis kvalitet i) ligger væsentligt over de normale kommercielle standarder for folkesundhed, plantesundhed eller miljø, og ii) som lever op til aktuelle og forventede afsætningsmuligheder. Det foreslås, at de primære typer »kvalitetsordninger« dækker følgende: a) certificeret økologisk produktion b) beskyttede geografiske betegnelser og beskyttede oprindelsesbetegnelser, c) certificeret integreret produktion, d) private certificerede produktkvalitetsordninger.

(8)  Aktive medlemmer er medlemmer, som leverer produkter til PO'en/SPO'en.

(9)  Aktive medlemmer er medlemmer, som leverer produkter til PO'en/SPO'en.

(10)  Ved »kvalitetskrav« forstås her en række detaljerede forpligtelser med hensyn til produktionsmetoder, a) hvis opfyldelse gøres til genstand for uafhængig kontrol, og b) som resulterer i et slutprodukt, hvis kvalitet i) ligger væsentligt over de normale kommercielle standarder for folkesundhed, plantesundhed eller miljø, og ii) som lever op til aktuelle og forventede afsætningsmuligheder. De primære typer »kvalitetsordninger« dækker følgende: a) certificeret økologisk produktion b) beskyttede geografiske betegnelser og beskyttede oprindelsesbetegnelser, c) certificeret integreret produktion, d) private certificerede produktkvalitetsordninger.

(11)  Ved »areal udsat for erosionsrisiko« forstås enhver skrånende lod med en hældning på over 10 %, uanset om der er foretaget erosionsbekæmpelse (f.eks. jorddække, sædskifte m.v.). Hvis de relevante oplysninger foreligger, kan en medlemsstat i stedet anvende følgende definition: Ved »areal udsat for erosionsrisiko« forstås enhver lod med et forventet tab af jord, som overstiger den naturlige jorddannelse, uanset om der er foretaget erosionsbekæmpelse (f.eks. jorddække, sædskifte m.v.).

---

BILAG III

Mindstekrav til tilbagekøbte produkter, jf. artikel 15, stk. 2

| 1. | Produkterne skal være:






  — | hele |
| --- | --- | --- |

1.

—

hele

| — | sunde produkter, der er angrebet af råd eller er forringet i en sådan grad, at de er uegnede til konsum, udelukkes |
| --- | --- |

—

sunde produkter, der er angrebet af råd eller er forringet i en sådan grad, at de er uegnede til konsum, udelukkes

| — | rene, praktisk taget fri for synlige fremmedlegemer |
| --- | --- |

—

rene, praktisk taget fri for synlige fremmedlegemer

| — | praktisk taget fri for skadegørere og skader forårsaget af skadegørere |
| --- | --- |

—

praktisk taget fri for skadegørere og skader forårsaget af skadegørere

| — | fri for unormal ydre fugt |
| --- | --- |

—

fri for unormal ydre fugt

| — | fri for fremmed smag og/eller lugt. |
| --- | --- |

—

fri for fremmed smag og/eller lugt.

| 2. | Produkterne skal være tilstrækkeligt udviklede og modne deres type taget i betragtning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Produkterne skal have sortens og/eller handelstypens kendetegn. |
| --- | --- |

3.

---

BILAG IV

Transportomkostninger i forbindelse med gratis uddeling, jf. artikel 16, stk. 1

| Afstand mellem tilbagekøbssted og leveringssted | Transportomkostninger (EUR/t) (1) |
| --- | --- |
| 25 km eller derunder | 18,20 |
| Mere end 25 km, dog højst 200 km | 41,40 |
| Mere end 200 km, dog højst 350 km | 54,30 |
| Mere end 350 km, dog højst 500 km | 72,60 |
| Mere end 500 km, dog højst 750 km | 95,30 |
| Mere end 750 km | 108,30 |

Afstand mellem tilbagekøbssted og leveringssted

Transportomkostninger (EUR/t) (1)

25 km eller derunder

18,20

Mere end 25 km, dog højst 200 km

41,40

Mere end 200 km, dog højst 350 km

54,30

Mere end 350 km, dog højst 500 km

72,60

Mere end 500 km, dog højst 750 km

95,30

Mere end 750 km

108,30

---

(1)  Tillæg ved køletransport: 8,50 EUR/t.

---

BILAG V

Sorterings-og emballeringsomkostninger, jf. artikel 17, stk. 1

| Produkt | Sorterings- og emballeringsomkostninger (EUR/t) |
| --- | --- |
| Æbler | 187,70 |
| Pærer | 159,60 |
| Appelsiner | 240,80 |
| Klementiner | 296,60 |
| Ferskner | 175,10 |
| Nektariner | 205,80 |
| Vandmeloner | 167,00 |
| Blomkål | 169,10 |
| Andre produkter | 201,10 |

Produkt

Sorterings- og emballeringsomkostninger (EUR/t)

Æbler

187,70

Pærer

159,60

Appelsiner

240,80

Klementiner

296,60

Ferskner

175,10

Nektariner

205,80

Vandmeloner

167,00

Blomkål

169,10

Andre produkter

201,10

---

BILAG VI

Angivelse, der skal anbringes på produkternes emballage, jf. artikel 17, stk. 2

| — | Продукт, предназначен за безплатна дистрибуция (Регламент за изпълнение (ЕC) 2017/... ) |
| --- | --- |

—

Продукт, предназначен за безплатна дистрибуция (Регламент за изпълнение (ЕC) 2017/... )

| — | Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento de ejecución (UE) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento de ejecución (UE) 2017/... ]

| — | Produkt určený k bezplatné distribuci [prováděcí nařízení (EU) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Produkt určený k bezplatné distribuci [prováděcí nařízení (EU) 2017/... ]

| — | Produkt til gratis uddeling (gennemførelsesforordning (EU) 2017/... ) |
| --- | --- |

—

Produkt til gratis uddeling (gennemførelsesforordning (EU) 2017/... )

| — | Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (Durchführungsverordnung (EU) 2017/... ) |
| --- | --- |

—

Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (Durchführungsverordnung (EU) 2017/... )

| — | Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [rakendusmäärus (EL) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [rakendusmäärus (EL) 2017/... ]

| — | Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) 2017/... ]

| — | Product for free distribution (Implementing Regulation (EU) 2017/... ) |
| --- | --- |

—

Product for free distribution (Implementing Regulation (EU) 2017/... )

| — | Produit destiné à la distribution gratuite [règlement d'exécution (UE) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Produit destiné à la distribution gratuite [règlement d'exécution (UE) 2017/... ]

| — | Proizvod za slobodnu distribuciju (Provedbena uredba (EU) 2017/... ) |
| --- | --- |

—

Proizvod za slobodnu distribuciju (Provedbena uredba (EU) 2017/... )

| — | Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento di esecuzione (UE) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento di esecuzione (UE) 2017/... ]

| — | Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Īstenošanas regula (ES) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Īstenošanas regula (ES) 2017/... ]

| — | Nemokamai platinamas produktas [Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Nemokamai platinamas produktas [Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/... ]

| — | Ingyenes szétosztásra szánt termék ((EU) 2017/... végrehajtási rendelet) |
| --- | --- |

—

Ingyenes szétosztásra szánt termék ((EU) 2017/... végrehajtási rendelet)

| — | Prodott destinat għad-distribuzzjoni bla ħlas [Regolament ta' implimentazzjoni (UE) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Prodott destinat għad-distribuzzjoni bla ħlas [Regolament ta' implimentazzjoni (UE) 2017/... ]

| — | Voor gratis uitreiking bestemd product (Uitvoeringsverordening (EU) 2017/... ) |
| --- | --- |

—

Voor gratis uitreiking bestemd product (Uitvoeringsverordening (EU) 2017/... )

| — | Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie wykonawcze (UE) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie wykonawcze (UE) 2017/... ]

| — | Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento de execução (UE) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento de execução (UE) 2017/... ]

| — | Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/... ]

| — | Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/... ]

| — | Proizvod, namenjen za prosto razdelitev [Izvedbena uredba (EU) 2017/... ] |
| --- | --- |

—

Proizvod, namenjen za prosto razdelitev [Izvedbena uredba (EU) 2017/... ]

| — | Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/... ) |
| --- | --- |

—

Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/... )

| — | Produkt för gratisutdelning (genomförandeförordning (EU) 2017/...) |
| --- | --- |

—

Produkt för gratisutdelning (genomförandeförordning (EU) 2017/...)

---

BILAG VII

Produkter og perioder for anvendelse af tillægsimporttold, jf. artikel 39

Medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om fortolkning af den kombinerede nomenklatur, anses varebeskrivelsen kun for at være vejledende. I forbindelse med dette bilag bestemmes anvendelsesområdet for tillægstold af anvendelsesområdet for KN-koderne, som de foreligger på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning.

| Løbenummer | KN-kode | Beskrivelse af produktet | Anvendelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomater | 1. oktober til 31. maj |
| 78.0020 | 1. juni til 30. september |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Agurker | 1. maj til 31. oktober |
| 78.0075 | 1. november til 30. april |
| 78.0085 | 0709 91 00 | Artiskokker | 1. november til 30. juni |
| 78.0100 | 0709 93 10 | Courgetter | 1. januar til 31. december |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Appelsiner | 1. december til 31. maj |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementiner | 1. november til udgangen af februar |
| 78.0130 | 0805 20 30 0805 20 50 0805 20 70 0805 20 90 | Mandariner (herunder tangeriner og satsumas); wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter | 1. november til udgangen af februar |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citroner | 1. juni til 31. december |
| 78.0160 | 1. januar til 31. maj |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Spisedruer | 16. juli til 16. november |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Æbler | 1. januar til 31. august |
| 78.0180 | 1. september til 31. december |
| 78.0220 | 0808 30 90 | Pærer | 1. januar til 30. april |
| 78.0235 | 1. juli til 31. december |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Abrikoser | 1. juni til 31. juli |
| 78.0265 | 0809 29 00 | Kirsebær, undtagen surkirsebær | 16. maj til 15. august |
| 78.0270 | 0809 30 | Ferskner, herunder nektariner | 16. juni til 30. september |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Blommer | 16. juni til 30. september |

Løbenummer

KN-kode

Beskrivelse af produktet

Anvendelsesperiode

78.0015

0702 00 00

Tomater

1. oktober til 31. maj

78.0020

1. juni til 30. september

78.0065

0707 00 05

Agurker

1. maj til 31. oktober

78.0075

1. november til 30. april

78.0085

0709 91 00

Artiskokker

1. november til 30. juni

78.0100

0709 93 10

Courgetter

1. januar til 31. december

78.0110

0805 10 20

Appelsiner

1. december til 31. maj

78.0120

0805 20 10

Klementiner

1. november til udgangen af februar

78.0130

0805 20 30 0805 20 50 0805 20 70 0805 20 90

Mandariner (herunder tangeriner og satsumas); wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter

1. november til udgangen af februar

78.0155

0805 50 10

Citroner

1. juni til 31. december

78.0160

1. januar til 31. maj

78.0170

0806 10 10

Spisedruer

16. juli til 16. november

78.0175

0808 10 80

Æbler

1. januar til 31. august

78.0180

1. september til 31. december

78.0220

0808 30 90

Pærer

1. januar til 30. april

78.0235

1. juli til 31. december

78.0250

0809 10 00

Abrikoser

1. juni til 31. juli

78.0265

0809 29 00

Kirsebær, undtagen surkirsebær

16. maj til 15. august

78.0270

0809 30

Ferskner, herunder nektariner

16. juni til 30. september

78.0280

0809 40 05

Blommer

16. juni til 30. september

---

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/92 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/92

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2017/893

af 24. maj 2017

om ændring af bilag I og IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 og af bilag X, XIV og XV til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 for så vidt angår bestemmelserne om forarbejdet animalsk protein

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1), særlig artikel 23, stk. 1,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) (2), særlig artikel 31, stk. 2, andet afsnit, artikel 41, stk. 3, tredje afsnit, og artikel 42, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (i det følgende benævnt »TSE«) hos kvæg, får og geder. Forordningen gælder for produktion og markedsføring af levende dyr og animalske produkter og i visse særlige tilfælde for eksport heraf. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (i det følgende benævnt »TSE«) hos kvæg, får og geder. Forordningen gælder for produktion og markedsføring af levende dyr og animalske produkter og i visse særlige tilfælde for eksport heraf.

| (2) | I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 999/2001 er anvendelse af protein fra dyr i foder til drøvtyggere forbudt. Dette forbud udvides ved artikel 7, stk. 2, i nævnte forordning til at omfatte andre dyr end drøvtyggere og begrænses, hvad angår fodring af disse dyr med animalske produkter, i overensstemmelse med bilag IV til samme forordning. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 999/2001 er anvendelse af protein fra dyr i foder til drøvtyggere forbudt. Dette forbud udvides ved artikel 7, stk. 2, i nævnte forordning til at omfatte andre dyr end drøvtyggere og begrænses, hvad angår fodring af disse dyr med animalske produkter, i overensstemmelse med bilag IV til samme forordning.

| (3) | Ved bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 udvides forbuddet i artikel 7, stk. 1, til at omfatte fodring af andre opdrættede dyr end drøvtyggere, undtagen fodring af kødædende pelsdyr, med bl.a. forarbejdet animalsk protein. Dog giver bilag IV, kapitel II, litra c), som en undtagelse fra forbuddet, og såfremt visse særlige betingelser er opfyldt, mulighed for at fodre akvakulturdyr med forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, forudsat at det forarbejdede animalske protein og foderblandinger, der indeholder sådant protein, er fremstillet i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001. I henhold til dette afsnit i dets nuværende form skal de animalske biprodukter, der skal anvendes til fremstilling af sådant forarbejdet animalsk protein, komme fra slagterier eller opskæringsvirksomheder. På grund af fremstillingsprocessen for forarbejdet animalsk protein afledt af insekter kan dette krav ikke opfyldes for insekters vedkommende. Derfor er det på nuværende tidspunkt ikke tilladt at anvende forarbejdet animalsk protein afledt af insekter i foder til akvakulturdyr. |
| --- | --- |

(3)

Ved bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 udvides forbuddet i artikel 7, stk. 1, til at omfatte fodring af andre opdrættede dyr end drøvtyggere, undtagen fodring af kødædende pelsdyr, med bl.a. forarbejdet animalsk protein. Dog giver bilag IV, kapitel II, litra c), som en undtagelse fra forbuddet, og såfremt visse særlige betingelser er opfyldt, mulighed for at fodre akvakulturdyr med forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, forudsat at det forarbejdede animalske protein og foderblandinger, der indeholder sådant protein, er fremstillet i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001. I henhold til dette afsnit i dets nuværende form skal de animalske biprodukter, der skal anvendes til fremstilling af sådant forarbejdet animalsk protein, komme fra slagterier eller opskæringsvirksomheder. På grund af fremstillingsprocessen for forarbejdet animalsk protein afledt af insekter kan dette krav ikke opfyldes for insekters vedkommende. Derfor er det på nuværende tidspunkt ikke tilladt at anvende forarbejdet animalsk protein afledt af insekter i foder til akvakulturdyr.

| (4) | Der er i flere medlemsstater påbegyndt opdræt af insekter med henblik på fremstilling af forarbejdet animalsk protein og andre insektderivater, der skal anvendes til foder til selskabsdyr. Produktionen finder sted inden for rammerne af de nationale kontrolordninger, som medlemsstaternes kompetente myndigheder forvalter. Undersøgelser har vist, at opdrættede insekter kan udgøre et bæredygtigt alternativ til konventionelle kilder til animalsk protein til foder til andre opdrættede dyr end drøvtyggere. |
| --- | --- |

(4)

Der er i flere medlemsstater påbegyndt opdræt af insekter med henblik på fremstilling af forarbejdet animalsk protein og andre insektderivater, der skal anvendes til foder til selskabsdyr. Produktionen finder sted inden for rammerne af de nationale kontrolordninger, som medlemsstaternes kompetente myndigheder forvalter. Undersøgelser har vist, at opdrættede insekter kan udgøre et bæredygtigt alternativ til konventionelle kilder til animalsk protein til foder til andre opdrættede dyr end drøvtyggere.

| (5) | Den 8. oktober 2015 offentliggjorde EFSA (Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet) en videnskabelig udtalelse vedrørende en risikoprofil i forbindelse med fremstilling og indtagelse af insekter som fødevarer og foder (3). For så vidt angår risiciene i forbindelse med tilstedeværelsen af prioner konkluderer EFSA, at forekomsten af farer i ikkeforarbejdede insekter — sammenlignet med forekomsten af farer i kilder til animalsk protein, der på nuværende tidspunkt er tilladt — forventes at være den samme eller lavere, så længe insekterne fodres med substrater, der ikke indeholder materiale fra drøvtyggere eller mennesker (gødning). Da forarbejdningen af insekterne yderligere kan reducere forekomsten af biologiske farer, er denne konklusion også gyldig for så vidt angår forarbejdet animalsk protein afledt af insekter. |
| --- | --- |

(5)

Den 8. oktober 2015 offentliggjorde EFSA (Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet) en videnskabelig udtalelse vedrørende en risikoprofil i forbindelse med fremstilling og indtagelse af insekter som fødevarer og foder (3). For så vidt angår risiciene i forbindelse med tilstedeværelsen af prioner konkluderer EFSA, at forekomsten af farer i ikkeforarbejdede insekter — sammenlignet med forekomsten af farer i kilder til animalsk protein, der på nuværende tidspunkt er tilladt — forventes at være den samme eller lavere, så længe insekterne fodres med substrater, der ikke indeholder materiale fra drøvtyggere eller mennesker (gødning). Da forarbejdningen af insekterne yderligere kan reducere forekomsten af biologiske farer, er denne konklusion også gyldig for så vidt angår forarbejdet animalsk protein afledt af insekter.

| (6) | Insekter, der avles med henblik på fremstilling af animalsk protein afledt af insekter, skal i henhold til definitionen i artikel 3, nr. 6), i forordning (EF) nr. 1069/2009 betragtes som opdrættede dyr, og de er derfor omfattet af forbuddet vedrørende foder, jf. artikel 7 i og bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001, samt af de regler for fodring af dyr, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1069/2009. Det er således forbudt at anvende protein fra drøvtyggere, køkken- og madaffald, kød- og benmel samt gødning som foder til insekter. I henhold til bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2009 (4) er det desuden forbudt at anvende fæces til dyreernæringsmæssige formål. |
| --- | --- |

(6)

Insekter, der avles med henblik på fremstilling af animalsk protein afledt af insekter, skal i henhold til definitionen i artikel 3, nr. 6), i forordning (EF) nr. 1069/2009 betragtes som opdrættede dyr, og de er derfor omfattet af forbuddet vedrørende foder, jf. artikel 7 i og bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001, samt af de regler for fodring af dyr, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1069/2009. Det er således forbudt at anvende protein fra drøvtyggere, køkken- og madaffald, kød- og benmel samt gødning som foder til insekter. I henhold til bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2009 (4) er det desuden forbudt at anvende fæces til dyreernæringsmæssige formål.

| (7) | Forarbejdet animalsk protein afledt af insekter og foderblandinger, der indeholder sådant protein, bør derfor tillades som foder til akvakulturdyr. Kapitel II, litra c), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres, og der bør tilføjes et afsnit, hvori der fastsættes TSE-relaterede betingelser for fremstilling af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og foderblandinger, der indeholder sådant protein, i kapitel IV i bilag IV til samme forordning. |
| --- | --- |

(7)

Forarbejdet animalsk protein afledt af insekter og foderblandinger, der indeholder sådant protein, bør derfor tillades som foder til akvakulturdyr. Kapitel II, litra c), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres, og der bør tilføjes et afsnit, hvori der fastsættes TSE-relaterede betingelser for fremstilling af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og foderblandinger, der indeholder sådant protein, i kapitel IV i bilag IV til samme forordning.

| (8) | I analogi med de regler, der allerede gælder for forarbejdet animalsk protein afledt af andre dyr end drøvtyggere og for foderblandinger, der indeholder sådant protein, bestemt til foder til akvakulturdyr, bør der fastsættes særlige betingelser for fremstilling og anvendelse af forarbejdet protein afledt af insekter for at undgå enhver risiko for krydskontaminering med andre proteiner, der kan udgøre en TSE-risiko for drøvtyggere. Navnlig bør forarbejdet animalsk protein afledt af insekter — i analogi med betingelserne i kapitel IV, afsnit A, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 — fremstilles på virksomheder, der udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af produkter afledt af opdrættede insekter. |
| --- | --- |

(8)

I analogi med de regler, der allerede gælder for forarbejdet animalsk protein afledt af andre dyr end drøvtyggere og for foderblandinger, der indeholder sådant protein, bestemt til foder til akvakulturdyr, bør der fastsættes særlige betingelser for fremstilling og anvendelse af forarbejdet protein afledt af insekter for at undgå enhver risiko for krydskontaminering med andre proteiner, der kan udgøre en TSE-risiko for drøvtyggere. Navnlig bør forarbejdet animalsk protein afledt af insekter — i analogi med betingelserne i kapitel IV, afsnit A, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 — fremstilles på virksomheder, der udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af produkter afledt af opdrættede insekter.

| (9) | Af hensyn til retssikkerheden bør der desuden indsættes en definition af opdrættede insekter i bilag I til forordning (EF) nr. 999/2001. |
| --- | --- |

(9)

Af hensyn til retssikkerheden bør der desuden indsættes en definition af opdrættede insekter i bilag I til forordning (EF) nr. 999/2001.

| (10) | Bilag I og IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(10)

Bilag I og IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres.

| (11) | Der er i bilag X til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (5) fastsat regler for gennemførelse af forordning (EF) nr. 1069/2009, herunder parametre for fremstilling af sikkert foder af animalsk oprindelse til fodring af opdrættede dyr. Kun animalske biprodukter og afledte produkter, der opfylder kravene i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011, må anvendes til fodring af andre opdrættede dyr end pelsdyr. Mens bestemmelserne i bilag X til nævnte forordning ikke omfatter levende insekter og tørrede insekter i foder til opdrættede dyr, er anvendelsen af tørrede insekter i eller som foder til selskabsdyr omfattet af bestemmelserne i bilag XIII til forordningen. |
| --- | --- |

(11)

Der er i bilag X til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (5) fastsat regler for gennemførelse af forordning (EF) nr. 1069/2009, herunder parametre for fremstilling af sikkert foder af animalsk oprindelse til fodring af opdrættede dyr. Kun animalske biprodukter og afledte produkter, der opfylder kravene i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011, må anvendes til fodring af andre opdrættede dyr end pelsdyr. Mens bestemmelserne i bilag X til nævnte forordning ikke omfatter levende insekter og tørrede insekter i foder til opdrættede dyr, er anvendelsen af tørrede insekter i eller som foder til selskabsdyr omfattet af bestemmelserne i bilag XIII til forordningen.

| (12) | Ændringen af forordning (EF) nr. 999/2001 med henblik på at tillade fodring af akvakulturdyr med forarbejdet animalsk protein afledt af insekter vil sandsynligvis åbne op for en større produktion af forarbejdet animalsk protein afledt af insekter i Unionen. Mens det nuværende opdræt i lille målestok af insekter til foder til selskabsdyr kan håndteres på passende vis inden for rammerne af de eksisterende nationale kontrolordninger, bør der fastsættes EU-bestemmelser vedrørende dyresundhed, folkesundhed, plantesundhed og miljømæssige risici for at sikre, at opdræt af insekter i Unionen i større målestok er sikker. For så vidt angår de insektarter, der opdrættes i Unionen, bør disse ikke være patogene eller have andre negative virkninger på planters, dyrs eller menneskers sundhed, de bør ikke være anerkendt som vektorer for human-, dyre- eller plantepatogener, og de bør ikke være beskyttede eller defineret som invasive ikkehjemmehørende arter. Under hensyntagen til disse nationale risikovurderinger samt til EFSA's udtalelse af 8. oktober 2015 kan følgende insektarter identificeres som de insektarter, der på nuværende tidspunkt opdrættes i Unionen, og som opfylder ovennævnte betingelser for sikkerhed i forbindelse med produktion af insekter til anvendelse til foder: sort soldaterflue (Hermetia illucens), stueflue (Musca domestica), melskrubbe (Tenebrio molitor), hønseribille (Alphitobius diaperinus), husfårekylling (Acheta domesticus), stribet fårekylling (Gryllodes sigillatus) og steppefårekylling (Gryllus assimilis). |
| --- | --- |

(12)

Ændringen af forordning (EF) nr. 999/2001 med henblik på at tillade fodring af akvakulturdyr med forarbejdet animalsk protein afledt af insekter vil sandsynligvis åbne op for en større produktion af forarbejdet animalsk protein afledt af insekter i Unionen. Mens det nuværende opdræt i lille målestok af insekter til foder til selskabsdyr kan håndteres på passende vis inden for rammerne af de eksisterende nationale kontrolordninger, bør der fastsættes EU-bestemmelser vedrørende dyresundhed, folkesundhed, plantesundhed og miljømæssige risici for at sikre, at opdræt af insekter i Unionen i større målestok er sikker. For så vidt angår de insektarter, der opdrættes i Unionen, bør disse ikke være patogene eller have andre negative virkninger på planters, dyrs eller menneskers sundhed, de bør ikke være anerkendt som vektorer for human-, dyre- eller plantepatogener, og de bør ikke være beskyttede eller defineret som invasive ikkehjemmehørende arter. Under hensyntagen til disse nationale risikovurderinger samt til EFSA's udtalelse af 8. oktober 2015 kan følgende insektarter identificeres som de insektarter, der på nuværende tidspunkt opdrættes i Unionen, og som opfylder ovennævnte betingelser for sikkerhed i forbindelse med produktion af insekter til anvendelse til foder: sort soldaterflue (Hermetia illucens), stueflue (Musca domestica), melskrubbe (Tenebrio molitor), hønseribille (Alphitobius diaperinus), husfårekylling (Acheta domesticus), stribet fårekylling (Gryllodes sigillatus) og steppefårekylling (Gryllus assimilis).

| (13) | Bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres med henblik på at tilføje en liste over insektarter, der kan anvendes til fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra opdrættede insekter, i kapitel II, afsnit 1. Listen bør omfatte ovennævnte insektarter og kan fremover udvides på grundlag af en vurdering af de risici, som insektarterne udgør for dyresundheden, folkesundheden, plantesundheden og miljøet. |
| --- | --- |

(13)

Bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres med henblik på at tilføje en liste over insektarter, der kan anvendes til fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra opdrættede insekter, i kapitel II, afsnit 1. Listen bør omfatte ovennævnte insektarter og kan fremover udvides på grundlag af en vurdering af de risici, som insektarterne udgør for dyresundheden, folkesundheden, plantesundheden og miljøet.

| (14) | Der er i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 fastsat krav for import af animalske biprodukter og afledte produkter fra tredjelande. De sikkerhedskrav, der gælder for opdræt af insekter til anvendelse i foder til akvakulturdyr og for markedsføring af forarbejdede animalske proteiner, der er afledt af disse insekter, bør også anvendes i tilfælde af import fra tredjelande, navnlig for så vidt angår de insektarter, der kan anvendes, og den type foder, der kan gives til insekterne. Kapitel I, afsnit 1 og 2, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres med henblik på at fastsætte disse krav for import til Unionen. |
| --- | --- |

(14)

Der er i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 fastsat krav for import af animalske biprodukter og afledte produkter fra tredjelande. De sikkerhedskrav, der gælder for opdræt af insekter til anvendelse i foder til akvakulturdyr og for markedsføring af forarbejdede animalske proteiner, der er afledt af disse insekter, bør også anvendes i tilfælde af import fra tredjelande, navnlig for så vidt angår de insektarter, der kan anvendes, og den type foder, der kan gives til insekterne. Kapitel I, afsnit 1 og 2, i bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres med henblik på at fastsætte disse krav for import til Unionen.

| (15) | Der er i bilag XV til forordning (EU) nr. 142/2011 fastsat standardsundhedscertifikater til brug ved import til Unionen af animalske biprodukter. Standardsundhedscertifikatet i kapitel 1 i bilag XV til nævnte forordning anvendes ved import til Unionen af forarbejdet animalsk protein. Med henblik på import af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter bør der fastsættes et nyt standardsundhedscertifikat, der indeholder de særlige krav for avl af opdrættede insekter til fremstilling af forarbejdet animalsk protein, jf. bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011, samt de øvrige relevante krav for import af forarbejdet animalsk protein. Der bør derfor indsættes et nyt sundhedscertifikat til brug ved import af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter i kapitel 1 i bilag XV. |
| --- | --- |

(15)

Der er i bilag XV til forordning (EU) nr. 142/2011 fastsat standardsundhedscertifikater til brug ved import til Unionen af animalske biprodukter. Standardsundhedscertifikatet i kapitel 1 i bilag XV til nævnte forordning anvendes ved import til Unionen af forarbejdet animalsk protein. Med henblik på import af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter bør der fastsættes et nyt standardsundhedscertifikat, der indeholder de særlige krav for avl af opdrættede insekter til fremstilling af forarbejdet animalsk protein, jf. bilag XIV til forordning (EU) nr. 142/2011, samt de øvrige relevante krav for import af forarbejdet animalsk protein. Der bør derfor indsættes et nyt sundhedscertifikat til brug ved import af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter i kapitel 1 i bilag XV.

| (16) | Desuden bør det nye standardsundhedscertifikat, der indsættes i kapitel 1 i bilag XV til forordning (EU) nr. 142/2011, også tage hensyn til den ændring af de TSE-relaterede krav for import af animalske biprodukter og afledte produkter hidrørende fra kvæg, får eller geder, jf. kapitel D i bilag IX til forordning (EF) nr. 999/2001, der er indført ved Kommissionens forordning (EU) 2016/1396 (6). |
| --- | --- |

(16)

Desuden bør det nye standardsundhedscertifikat, der indsættes i kapitel 1 i bilag XV til forordning (EU) nr. 142/2011, også tage hensyn til den ændring af de TSE-relaterede krav for import af animalske biprodukter og afledte produkter hidrørende fra kvæg, får eller geder, jf. kapitel D i bilag IX til forordning (EF) nr. 999/2001, der er indført ved Kommissionens forordning (EU) 2016/1396 (6).

| (17) | Bilag X, XIV og XV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(17)

Bilag X, XIV og XV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres.

| (18) | Der er i kapitel III, afsnit A, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 fastsat krav for at undgå krydskontaminering under transport i løs vægt mellem på den ene side fiskemel, dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse, blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere samt foderblandinger, der indeholder sådanne blodprodukter, bestemt til foder til andre dyr end drøvtyggere og på den anden side foder bestemt til drøvtyggere. I betragtning af at en lignende risiko for krydskontaminering gør sig gældende, når de pågældende materialer opbevares i løs vægt, bør kravene i kapitel III, afsnit A, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 udvides til at omfatte opbevaring i løs vægt af fiskemel, dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse, blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger, der indeholder disse materialer. |
| --- | --- |

(18)

Der er i kapitel III, afsnit A, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 fastsat krav for at undgå krydskontaminering under transport i løs vægt mellem på den ene side fiskemel, dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse, blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere samt foderblandinger, der indeholder sådanne blodprodukter, bestemt til foder til andre dyr end drøvtyggere og på den anden side foder bestemt til drøvtyggere. I betragtning af at en lignende risiko for krydskontaminering gør sig gældende, når de pågældende materialer opbevares i løs vægt, bør kravene i kapitel III, afsnit A, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 udvides til at omfatte opbevaring i løs vægt af fiskemel, dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse, blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger, der indeholder disse materialer.

| (19) | Der er i kapitel V, afsnit B, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 fastsat krav for at undgå krydskontaminering under transport mellem på den ene side fodermidler i løs vægt og foderblandinger i løs vægt, der indeholder andre produkter fra drøvtyggere end mælk og mælkebaserede produkter, dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse samt hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind, og på den anden side foder bestemt til andre opdrættede dyr end pelsdyr. I betragtning af at en lignende risiko for krydskontaminering gør sig gældende, når de pågældende materialer opbevares i løs vægt, bør kravene i kapitel V, afsnit B, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 udvides til at omfatte opbevaring i løs vægt af fodermidler og foderblandinger, der indeholder andre produkter fra drøvtyggere end mælk og mælkebaserede produkter, dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse samt hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind. |
| --- | --- |

(19)

Der er i kapitel V, afsnit B, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 fastsat krav for at undgå krydskontaminering under transport mellem på den ene side fodermidler i løs vægt og foderblandinger i løs vægt, der indeholder andre produkter fra drøvtyggere end mælk og mælkebaserede produkter, dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse samt hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind, og på den anden side foder bestemt til andre opdrættede dyr end pelsdyr. I betragtning af at en lignende risiko for krydskontaminering gør sig gældende, når de pågældende materialer opbevares i løs vægt, bør kravene i kapitel V, afsnit B, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 udvides til at omfatte opbevaring i løs vægt af fodermidler og foderblandinger, der indeholder andre produkter fra drøvtyggere end mælk og mælkebaserede produkter, dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse samt hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind.

| (20) | I henhold til kapitel IV, afsnit D, litra a), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 skal animalske biprodukter, der skal anvendes til fremstilling af forarbejdet animalsk protein, bortset fra fiskemel, fra andre dyr end drøvtyggere, som er bestemt til fodring af akvakulturdyr, komme fra slagterier, der ikke slagter drøvtyggere, og opskæringsvirksomheder, der ikke udbener eller opskærer kød af drøvtyggere. Litra a) giver mulighed for, at slagterier, der træffer effektive foranstaltninger til at forhindre krydskontaminering mellem animalske biprodukter fra henholdsvis drøvtyggere og andre dyr end drøvtyggere, og som på grundlag af inspektion er blevet godkendt af den kompetente myndighed, kan undtages fra dette krav. |
| --- | --- |

(20)

I henhold til kapitel IV, afsnit D, litra a), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 skal animalske biprodukter, der skal anvendes til fremstilling af forarbejdet animalsk protein, bortset fra fiskemel, fra andre dyr end drøvtyggere, som er bestemt til fodring af akvakulturdyr, komme fra slagterier, der ikke slagter drøvtyggere, og opskæringsvirksomheder, der ikke udbener eller opskærer kød af drøvtyggere. Litra a) giver mulighed for, at slagterier, der træffer effektive foranstaltninger til at forhindre krydskontaminering mellem animalske biprodukter fra henholdsvis drøvtyggere og andre dyr end drøvtyggere, og som på grundlag af inspektion er blevet godkendt af den kompetente myndighed, kan undtages fra dette krav.

| (21) | For at give mulighed for at anvende flere typer råvarer til fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere til fodring af akvakulturdyr eller til import bør kapitel IV, afsnit D, litra a), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 ændres med henblik på at tillade anvendelse af animalske biprodukter, der kommer fra andre virksomheder end slagterier og opskæringsvirksomheder, forudsat at disse andre virksomheder udelukkende beskæftiger sig med håndtering af materialer fra andre dyr end drøvtyggere eller — som følge af et kontrolbesøg — er blevet godkendt af den kompetente myndighed på grundlag af de samme kanaliseringskrav som dem, der er fastsat i den gældende undtagelse for slagterier, idet de pågældende kanaliseringskrav giver de nødvendige garantier for undgåelse og bekæmpelse af krydskontaminering. Den gældende undtagelse for slagterier bør også udvides til at omfatte opskæringsvirksomheder, forudsat at der gælder samme kanaliseringskrav herfor. Kapitel IV, afsnit D, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(21)

For at give mulighed for at anvende flere typer råvarer til fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere til fodring af akvakulturdyr eller til import bør kapitel IV, afsnit D, litra a), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 ændres med henblik på at tillade anvendelse af animalske biprodukter, der kommer fra andre virksomheder end slagterier og opskæringsvirksomheder, forudsat at disse andre virksomheder udelukkende beskæftiger sig med håndtering af materialer fra andre dyr end drøvtyggere eller — som følge af et kontrolbesøg — er blevet godkendt af den kompetente myndighed på grundlag af de samme kanaliseringskrav som dem, der er fastsat i den gældende undtagelse for slagterier, idet de pågældende kanaliseringskrav giver de nødvendige garantier for undgåelse og bekæmpelse af krydskontaminering. Den gældende undtagelse for slagterier bør også udvides til at omfatte opskæringsvirksomheder, forudsat at der gælder samme kanaliseringskrav herfor. Kapitel IV, afsnit D, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres.

| (22) | I henhold til kapitel IV, afsnit A, litra b), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 skal det ledsagende handelsdokument eller sundhedscertifikat samt al emballage, der indeholder fiskemel og foderblandinger indeholdende fiskemel, mærkes med teksten »Indeholder fiskemel — må ikke gives til drøvtyggere«. Dog er det handelsdokument eller sundhedscertifikat, der er omhandlet i artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009, ikke påkrævet for foderblandinger. Kapitel IV, afsnit A, litra b), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres for at gøre det klart, at teksten »Indeholder fiskemel — må ikke gives til drøvtyggere« for så vidt angår foderblandinger, der indeholder fiskemel, kun bør tilføjes på etiketten til foderblandingerne. Kapitel IV, afsnit B, afsnit C, litra d), og afsnit D, litra e), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør også ændres i den henseende. |
| --- | --- |

(22)

I henhold til kapitel IV, afsnit A, litra b), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 skal det ledsagende handelsdokument eller sundhedscertifikat samt al emballage, der indeholder fiskemel og foderblandinger indeholdende fiskemel, mærkes med teksten »Indeholder fiskemel — må ikke gives til drøvtyggere«. Dog er det handelsdokument eller sundhedscertifikat, der er omhandlet i artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009, ikke påkrævet for foderblandinger. Kapitel IV, afsnit A, litra b), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres for at gøre det klart, at teksten »Indeholder fiskemel — må ikke gives til drøvtyggere« for så vidt angår foderblandinger, der indeholder fiskemel, kun bør tilføjes på etiketten til foderblandingerne. Kapitel IV, afsnit B, afsnit C, litra d), og afsnit D, litra e), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør også ændres i den henseende.

| (23) | I henhold til kapitel V, afsnit C, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 er det forbudt at fremstille foder til opdrættede dyr, bortset fra pelsdyr, på virksomheder, der fremstiller foder til selskabsdyr eller pelsdyr indeholdende produkter fra drøvtyggere, der ikke må anvendes i foder til opdrættede dyr, bortset fra pelsdyr. Der bør fastsættes et lignende forbud for så vidt angår virksomheder, der fremstiller foder til selskabsdyr eller pelsdyr indeholdende forarbejdet protein fra andre dyr end drøvtyggere, bortset fra fiskemel, for at sikre, at foder til andre opdrættede dyr end pelsdyr eller akvakulturdyr ikke krydskontamineres med produkter, der ikke må anvendes i sådant foder. Kapitel V, afsnit C, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(23)

I henhold til kapitel V, afsnit C, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 er det forbudt at fremstille foder til opdrættede dyr, bortset fra pelsdyr, på virksomheder, der fremstiller foder til selskabsdyr eller pelsdyr indeholdende produkter fra drøvtyggere, der ikke må anvendes i foder til opdrættede dyr, bortset fra pelsdyr. Der bør fastsættes et lignende forbud for så vidt angår virksomheder, der fremstiller foder til selskabsdyr eller pelsdyr indeholdende forarbejdet protein fra andre dyr end drøvtyggere, bortset fra fiskemel, for at sikre, at foder til andre opdrættede dyr end pelsdyr eller akvakulturdyr ikke krydskontamineres med produkter, der ikke må anvendes i sådant foder. Kapitel V, afsnit C, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres.

| (24) | I henhold til kapitel V, afsnit E, punkt 1, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 er det forbudt at eksportere forarbejdet animalsk protein fra drøvtyggere. Hensigten med dette krav var oprindeligt at bekæmpe spredning af bovin spongiform encephalopati (i det følgende benævnt »BSE«) på et tidspunkt, hvor BSE var epidemisk i Unionen, og hvor Europa var den del af verden, der var hårdest ramt af epidemien. BSE-situationen i Unionen er imidlertid blevet betydeligt forbedret. Der blev i 2015 indberettet fem tilfælde af BSE i Unionen sammenlignet med 2 166 indberettede tilfælde i 2001. Forbedringen af BSE-situationen i Unionen afspejles i den kendsgerning, at 23 medlemsstater — på grundlag af deres BSE-risiko som anerkendt på internationalt niveau af Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) — nu er anerkendt som lande med en ubetydelig BSE-risiko i henhold til Kommissionens beslutning 2007/453/EF (7). |
| --- | --- |

(24)

I henhold til kapitel V, afsnit E, punkt 1, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 er det forbudt at eksportere forarbejdet animalsk protein fra drøvtyggere. Hensigten med dette krav var oprindeligt at bekæmpe spredning af bovin spongiform encephalopati (i det følgende benævnt »BSE«) på et tidspunkt, hvor BSE var epidemisk i Unionen, og hvor Europa var den del af verden, der var hårdest ramt af epidemien. BSE-situationen i Unionen er imidlertid blevet betydeligt forbedret. Der blev i 2015 indberettet fem tilfælde af BSE i Unionen sammenlignet med 2 166 indberettede tilfælde i 2001. Forbedringen af BSE-situationen i Unionen afspejles i den kendsgerning, at 23 medlemsstater — på grundlag af deres BSE-risiko som anerkendt på internationalt niveau af Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) — nu er anerkendt som lande med en ubetydelig BSE-risiko i henhold til Kommissionens beslutning 2007/453/EF (7).

| (25) | Forbuddet mod eksport af forarbejdet animalsk protein fra drøvtyggere bør derfor afskaffes og erstattes af særlige betingelser, der skal være opfyldt, for at reducere byrden for handelen og give mere proportionalitet i betragtning af den nuværende epidemiologiske situation for så vidt angår BSE. Formålet med disse betingelser bør navnlig være at sikre, at de eksporterede produkter ikke indeholder kød- og benmel, der i henhold til artikel 43, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009 ikke må eksporteres. Da kød- og benmel kan indeholde specificeret risikomateriale eller stamme fra selvdøde dyr eller dyr, der er blevet dræbt af andre årsager end slagtning med henblik på konsum, udgør kød- og benmel en højere BSE-risiko og bør derfor ikke eksporteres. |
| --- | --- |

(25)

Forbuddet mod eksport af forarbejdet animalsk protein fra drøvtyggere bør derfor afskaffes og erstattes af særlige betingelser, der skal være opfyldt, for at reducere byrden for handelen og give mere proportionalitet i betragtning af den nuværende epidemiologiske situation for så vidt angår BSE. Formålet med disse betingelser bør navnlig være at sikre, at de eksporterede produkter ikke indeholder kød- og benmel, der i henhold til artikel 43, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1069/2009 ikke må eksporteres. Da kød- og benmel kan indeholde specificeret risikomateriale eller stamme fra selvdøde dyr eller dyr, der er blevet dræbt af andre årsager end slagtning med henblik på konsum, udgør kød- og benmel en højere BSE-risiko og bør derfor ikke eksporteres.

| (26) | For at sikre, at det eksporterede forarbejdede animalske protein fra drøvtyggere ikke indeholder kød- og benmel og ikke anvendes til andre formål end dem, der er tilladt ved EU-lovgivningen, bør det forarbejdede animalske protein fra drøvtyggere transporteres i forseglede beholdere direkte fra forarbejdningsanlægget til udgangsstedet fra Unionen, der bør være et grænsekontrolsted opført i bilag I til Kommissionens afgørelse 2009/821/EF (8), for at give mulighed for offentlig kontrol. Sådan offentlig kontrol bør foretages ved anvendelse af eksisterende procedurer for offentlig kontrol, navnlig handelsdokumentet, jf. standarddokumentet i kapitel III, punkt 6, i bilag VIII, til forordning (EU) nr. 142/2011, og kommunikation mellem kompetente myndigheder via det integrerede veterinærinformationssystem (Traces), der blev indført ved Kommissionens beslutning 2004/292/EF (9). |
| --- | --- |

(26)

For at sikre, at det eksporterede forarbejdede animalske protein fra drøvtyggere ikke indeholder kød- og benmel og ikke anvendes til andre formål end dem, der er tilladt ved EU-lovgivningen, bør det forarbejdede animalske protein fra drøvtyggere transporteres i forseglede beholdere direkte fra forarbejdningsanlægget til udgangsstedet fra Unionen, der bør være et grænsekontrolsted opført i bilag I til Kommissionens afgørelse 2009/821/EF (8), for at give mulighed for offentlig kontrol. Sådan offentlig kontrol bør foretages ved anvendelse af eksisterende procedurer for offentlig kontrol, navnlig handelsdokumentet, jf. standarddokumentet i kapitel III, punkt 6, i bilag VIII, til forordning (EU) nr. 142/2011, og kommunikation mellem kompetente myndigheder via det integrerede veterinærinformationssystem (Traces), der blev indført ved Kommissionens beslutning 2004/292/EF (9).

| (27) | I henhold til artikel 24 i forordning (EF) nr. 1069/2009 skal forarbejdningsanlægget være godkendt til forarbejdning af kategori 3-materiale, og der skal i henhold til artikel 45 i samme forordning foretages regelmæssig offentlig kontrol af anlægget, herunder for så vidt angår den permanente mærkning af kategori 1- og kategori 2-materiale, som forordningen foreskriver, hvis forarbejdningsanlægget også er godkendt til forarbejdning af kategori 1- og kategori 2-materiale. |
| --- | --- |

(27)

I henhold til artikel 24 i forordning (EF) nr. 1069/2009 skal forarbejdningsanlægget være godkendt til forarbejdning af kategori 3-materiale, og der skal i henhold til artikel 45 i samme forordning foretages regelmæssig offentlig kontrol af anlægget, herunder for så vidt angår den permanente mærkning af kategori 1- og kategori 2-materiale, som forordningen foreskriver, hvis forarbejdningsanlægget også er godkendt til forarbejdning af kategori 1- og kategori 2-materiale.

| (28) | I henhold til kapitel V, afsnit E, punkt 2, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 skal foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, og som er bestemt til eksport, være fremstillet i overensstemmelse med visse krav, jf. navnlig kapitel V, afsnit A, litra e), i bilag IV til samme forordning, der igen henviser til kapitel IV, afsnit D, i samme bilag. Da disse krydshenvisninger har ført til divergerende fortolkninger, bør kapitel V, afsnit E, punkt 2, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 omformuleres med henblik på at gøre det klart, hvilke krav der gælder for fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere eller foderblandinger, der indeholder sådant protein, bestemt til eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(28)

I henhold til kapitel V, afsnit E, punkt 2, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 skal foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, og som er bestemt til eksport, være fremstillet i overensstemmelse med visse krav, jf. navnlig kapitel V, afsnit A, litra e), i bilag IV til samme forordning, der igen henviser til kapitel IV, afsnit D, i samme bilag. Da disse krydshenvisninger har ført til divergerende fortolkninger, bør kapitel V, afsnit E, punkt 2, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 omformuleres med henblik på at gøre det klart, hvilke krav der gælder for fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere eller foderblandinger, der indeholder sådant protein, bestemt til eksport til Unionen.

| (29) | Navnlig er henvisningen i kapitel V, afsnit E, punkt 2, litra b), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001, der vedrører eksport af foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, til kapitel IV, afsnit D, litra d), i samme bilag, der vedrører fremstilling af foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere til fodring af akvakulturdyr, ikke tilpasset alle tilfælde. Mens foderblandingsvirksomheden i henhold til kapitel IV, afsnit D, litra d), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 skal være en virksomhed, der udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af foder til akvakulturdyr, eller som er godkendt på grundlag af foranstaltninger, der er truffet med henblik på at undgå krydskontaminering mellem foder bestemt til akvakulturdyr og foder bestemt til andre opdrættede dyr, begrænser bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 i tilfælde af eksport ikke, hvilke arter de eksporterede foderblandinger kan gives til i tredjelandet. Den krydskontaminering, der skal undgås i dette tilfælde, er derfor krydskontaminering mellem de eksporterede foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere og foder bestemt til andre opdrættede dyr end akvakulturdyr, der skal markedsføres i Unionen. Kapitel V, afsnit E, punkt 2, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(29)

Navnlig er henvisningen i kapitel V, afsnit E, punkt 2, litra b), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001, der vedrører eksport af foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, til kapitel IV, afsnit D, litra d), i samme bilag, der vedrører fremstilling af foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere til fodring af akvakulturdyr, ikke tilpasset alle tilfælde. Mens foderblandingsvirksomheden i henhold til kapitel IV, afsnit D, litra d), i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 skal være en virksomhed, der udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af foder til akvakulturdyr, eller som er godkendt på grundlag af foranstaltninger, der er truffet med henblik på at undgå krydskontaminering mellem foder bestemt til akvakulturdyr og foder bestemt til andre opdrættede dyr, begrænser bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 i tilfælde af eksport ikke, hvilke arter de eksporterede foderblandinger kan gives til i tredjelandet. Den krydskontaminering, der skal undgås i dette tilfælde, er derfor krydskontaminering mellem de eksporterede foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere og foder bestemt til andre opdrættede dyr end akvakulturdyr, der skal markedsføres i Unionen. Kapitel V, afsnit E, punkt 2, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres.

| (30) | De i de foregående betragtninger beskrevne ændringer vedrørende 1) opbevaring af visse fodermidler og foderblandinger, 2) fremstilling af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og af foderblandinger, der indeholder sådant protein, 3) eksport af foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere og 4) anvendelse af råvarer fra andre virksomheder end slagterier og opskæringsvirksomheder til fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere indebærer, at medlemsstaternes kompetente myndighed skal registrere eller godkende visse virksomheder, afhængigt af om de opfylder de pågældende krav. Kapitel V, afsnit A, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres med henblik på at forpligte medlemsstaterne til at ajourføre og offentliggøre lister over de pågældende virksomheder. |
| --- | --- |

(30)

De i de foregående betragtninger beskrevne ændringer vedrørende 1) opbevaring af visse fodermidler og foderblandinger, 2) fremstilling af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og af foderblandinger, der indeholder sådant protein, 3) eksport af foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere og 4) anvendelse af råvarer fra andre virksomheder end slagterier og opskæringsvirksomheder til fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere indebærer, at medlemsstaternes kompetente myndighed skal registrere eller godkende visse virksomheder, afhængigt af om de opfylder de pågældende krav. Kapitel V, afsnit A, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres med henblik på at forpligte medlemsstaterne til at ajourføre og offentliggøre lister over de pågældende virksomheder.

| (31) | For at reducere byrden for de kompetente myndigheder bør offentliggørelse af lister over erhvervsdrivende begrænses til de tilfælde, hvor sådan offentliggørelse er nødvendig for, at de erhvervsdrivende kan identificere, hvilke leverandører der opfylder kravene i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001, og for, at de kompetente myndigheder kan kontrollere, at kravene bliver overholdt i hele produktionskæden. Bilag IV, kapitel V, afsnit A, bør derfor ændres for at undtage lister over hjemmeblandere fra at skulle offentliggøres. |
| --- | --- |

(31)

For at reducere byrden for de kompetente myndigheder bør offentliggørelse af lister over erhvervsdrivende begrænses til de tilfælde, hvor sådan offentliggørelse er nødvendig for, at de erhvervsdrivende kan identificere, hvilke leverandører der opfylder kravene i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001, og for, at de kompetente myndigheder kan kontrollere, at kravene bliver overholdt i hele produktionskæden. Bilag IV, kapitel V, afsnit A, bør derfor ændres for at undtage lister over hjemmeblandere fra at skulle offentliggøres.

| (32) | Da medlemsstater og erhvervsdrivende har behov for tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de ændringer, der ved denne forordning foretages i kapitel III, afsnit A, for så vidt angår opbevaring af visse fodermidler og foderblandinger i løs vægt og i kapitel V, afsnit A, B og C, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår listerne over virksomheder, hvis produktion opfylder visse krav for opbevaring af foder, der indeholder produkter fra drøvtyggere, og for fremstilling af foder til selskabsdyr indeholdende animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, jf. bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001, bør disse ændringer anvendes fra den 1. januar 2018. |
| --- | --- |

(32)

Da medlemsstater og erhvervsdrivende har behov for tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de ændringer, der ved denne forordning foretages i kapitel III, afsnit A, for så vidt angår opbevaring af visse fodermidler og foderblandinger i løs vægt og i kapitel V, afsnit A, B og C, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår listerne over virksomheder, hvis produktion opfylder visse krav for opbevaring af foder, der indeholder produkter fra drøvtyggere, og for fremstilling af foder til selskabsdyr indeholdende animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, jf. bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001, bør disse ændringer anvendes fra den 1. januar 2018.

| (33) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(33)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I og IV til forordning (EF) nr. 999/2001 ændres som angivet i bilag I til nærværende forordning.

Artikel 2

Bilag X, XIV og XV til forordning (EU) nr. 142/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra den 1. juli 2017.

Dog anvendes følgende ændringer, der ved nærværende forordning foretages af bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001, fra den 1. januar 2018:

| a) | ændringerne af kapitel III, afsnit A, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 ved punkt 2, litra b), nr. i), i bilag I til denne forordning og |
| --- | --- |

a)

ændringerne af kapitel III, afsnit A, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 ved punkt 2, litra b), nr. i), i bilag I til denne forordning og

| b) | ændringerne af kapitel V, afsnit A, B og C, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 ved punkt 2, litra d), nr. i), i bilag I til denne forordning |
| --- | --- |

b)

ændringerne af kapitel V, afsnit A, B og C, i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 ved punkt 2, litra d), nr. i), i bilag I til denne forordning

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1.

2

(3)  Scientific Opinion on a Risk profile related to production and consumption of insects as food and feed, EFSA Journal (2015);13(10):4257.

3

EFSA Journal

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2009 af 13. juli 2009 om markedsføring og anvendelse af foder, ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 og ophævelse af Rådets direktiv 79/373/EØF, Kommissionens direktiv 80/511/EØF, Rådets direktiv 82/471/EØF, 83/228/EØF, 93/74/EØF, 93/113/EF og 96/25/EF og Kommissionens beslutning 2004/217/EF (EUT L 229 af 1.9.2009, s. 1).

4

(5)  Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1).

5

(6)  Kommissionens forordning (EU) 2016/1396 af 18. august 2016 om ændring af visse bilag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (EUT L 225 af 19.8.2016, s. 76).

6

(7)  Kommissionens beslutning 2007/453/EF af 29. juni 2007 om fastsættelse af BSE-status for medlemsstater eller tredjelande eller deres regioner i henhold til deres BSE-risiko (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 84).

7

(8)  Kommissionens beslutning 2009/821/EF af 28. september 2009 om fastlæggelse af en liste over godkendte grænsekontrolsteder, af visse regler for den kontrol, der gennemføres af Kommissionens veterinæreksperter, og af veterinærenhederne i Traces (EUT L 296 af 12.11.2009, s. 1).

8

(9)  Kommissionens beslutning 2004/292/EF af 30. marts 2004 om anvendelse af Traces-systemet og om ændring af beslutning 92/486/EØF (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 63).

9

---

BILAG I

I bilag I og IV til forordning (EF) nr. 999/2001 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag I foretages følgende ændringer:






  a) | I punkt 1, litra d), tilføjes følgende nr. iv):






  »iv) | »etiket« i artikel 3, stk. 2, litra t).« |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I bilag I foretages følgende ændringer:

a)

I punkt 1, litra d), tilføjes følgende nr. iv):

»iv)

| b) | I punkt 2 indsættes følgende litraer:
  »m)   »opdrættede insekter«: opdrættede dyr, jf. definitionen i artikel 3, stk. 6, litra a), i forordning (EF) nr. 1069/2009, af de insektarter, der er godkendt til fremstilling af forarbejdet animalsk protein i overensstemmelse med kapitel II, afsnit 1, del A, punkt 2, i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011
  n)   »hjemmeblandere«: husdyravlere, der blander foderblandinger udelukkende til brug på deres egen bedrift.« |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 indsættes følgende litraer:

»m)   »opdrættede insekter«: opdrættede dyr, jf. definitionen i artikel 3, stk. 6, litra a), i forordning (EF) nr. 1069/2009, af de insektarter, der er godkendt til fremstilling af forarbejdet animalsk protein i overensstemmelse med kapitel II, afsnit 1, del A, punkt 2, i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011

n)   »hjemmeblandere«: husdyravlere, der blander foderblandinger udelukkende til brug på deres egen bedrift.«

| 2) | I bilag IV foretages følgende ændringer:






  a) | Kapitel II, litra c), affattes således:






  »c) | akvakulturdyr med følgende fodermidler og foderblandinger:






  i) | forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, bortset fra fiskemel og bortset fra forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, og foderblandinger indeholdende sådant forarbejdet animalsk protein, som fremstilles, markedsføres og anvendes i overensstemmelse med de almindelige betingelser i kapitel III og de særlige betingelser i kapitel IV, afsnit D |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag IV foretages følgende ændringer:

a)

Kapitel II, litra c), affattes således:

»c)

i)

forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, bortset fra fiskemel og bortset fra forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, og foderblandinger indeholdende sådant forarbejdet animalsk protein, som fremstilles, markedsføres og anvendes i overensstemmelse med de almindelige betingelser i kapitel III og de særlige betingelser i kapitel IV, afsnit D

| ii) | forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og foderblandinger indeholdende sådant forarbejdet animalsk protein, som fremstilles, markedsføres og anvendes i overensstemmelse med de almindelige betingelser i kapitel III og de særlige betingelser i kapitel IV, afsnit F«. |
| --- | --- |

ii)

forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og foderblandinger indeholdende sådant forarbejdet animalsk protein, som fremstilles, markedsføres og anvendes i overensstemmelse med de almindelige betingelser i kapitel III og de særlige betingelser i kapitel IV, afsnit F«.

| b) | I kapitel III foretages følgende ændringer:






  i) | Afsnit A affattes således:


  »AFSNIT A



  Transport og opbevaring af fodermidler og foderblandinger bestemt til fodring af andre opdrættede dyr end drøvtyggere










  1. | Følgende produkter bestemt til fodring af andre opdrættede dyr end drøvtyggere skal transporteres i køretøjer og containere/beholdere og opbevares i opbevaringsfaciliteter, der ikke anvendes til henholdsvis transport eller opbevaring af drøvtyggerfoder:






  a) | forarbejdet animalsk protein i løs vægt fra andre dyr end drøvtyggere, herunder fiskemel, og forarbejdet protein afledt af opdrættede insekter |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

I kapitel III foretages følgende ændringer:

i)

Afsnit A affattes således:

»AFSNIT A

Transport og opbevaring af fodermidler og foderblandinger bestemt til fodring af andre opdrættede dyr end drøvtyggere

1.

a)

forarbejdet animalsk protein i løs vægt fra andre dyr end drøvtyggere, herunder fiskemel, og forarbejdet protein afledt af opdrættede insekter

| b) | dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse i løs vægt |
| --- | --- |

b)

dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse i løs vægt

| c) | blodprodukter i løs vægt fra andre dyr end drøvtyggere |
| --- | --- |

c)

blodprodukter i løs vægt fra andre dyr end drøvtyggere

| d) | foderblandinger, der indeholder fodermidler nævnt i litra a), b) og c), i løs vægt. |
| --- | --- |

d)

foderblandinger, der indeholder fodermidler nævnt i litra a), b) og c), i løs vægt.

Den kompetente myndighed skal i mindst to år have adgang til registre over den type produkter, der er blevet transporteret eller opbevaret i et opbevaringsanlæg.

| 2. | Uanset punkt 1 kan køretøjer containere/beholdere og opbevaringsfaciliteter, der tidligere har været anvendt til transport eller opbevaring af produkter som nævnt i samme punkt, efterfølgende anvendes til transport eller opbevaring af drøvtyggerfoder, forudsat at de først rengøres for at undgå krydskontaminering i overensstemmelse med en dokumenteret procedure, der forinden er godkendt af den kompetente myndighed.
  Når en sådan procedure benyttes, skal den kompetente myndighed i mindst to år have adgang til dokumentation for, at proceduren er anvendt. |
| --- | --- |

2.

Når en sådan procedure benyttes, skal den kompetente myndighed i mindst to år have adgang til dokumentation for, at proceduren er anvendt.

| 3. | Opbevaringsanlæg, hvor der, jf. punkt 2, opbevares fodermidler og foderblandinger som opført i punkt 1, skal være godkendt af den kompetente myndighed på grundlag af kontrol af, at de overholder de i punkt 2 opførte krav. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Forarbejdet animalsk protein i løs vægt fra andre dyr end drøvtyggere, herunder forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, men ikke fiskemel, og foderblandinger i løs vægt, der indeholder sådant forarbejdet animalsk protein, skal transporteres i køretøjer og containere/beholdere og opbevares i opbevaringsfaciliteter, der ikke anvendes til henholdsvis transport eller opbevaring af foder til andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra akvakulturdyr. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Uanset punkt 4 kan køretøjer, containere/beholdere og opbevaringsfaciliteter, der tidligere har været anvendt til transport eller opbevaring af produkter som nævnt i samme punkt, efterfølgende anvendes til transport eller opbevaring af foder til andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra akvakulturdyr, forudsat at de først rengøres for at undgå krydskontaminering i overensstemmelse med en dokumenteret procedure, der forinden er godkendt af den kompetente myndighed.
  Når en sådan procedure benyttes, skal den kompetente myndighed i mindst to år have adgang til dokumentation for, at proceduren er anvendt.« |
| --- | --- |

5.

Når en sådan procedure benyttes, skal den kompetente myndighed i mindst to år have adgang til dokumentation for, at proceduren er anvendt.«

| ii) | Afsnit B, punkt 3, affattes således:






  »3. | Uanset punkt 1 kræves der ikke en særlig tilladelse til fremstilling af fuldfoder ud fra foderblandinger indeholdende produkter nævnt i samme punkt for hjemmeblandere, der opfylder følgende betingelser:






  a) | De er registreret af den kompetente myndighed som producenter af fuldfoder ud fra foderblandinger, der indeholder de i punkt 1 opførte produkter. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Afsnit B, punkt 3, affattes således:

»3.

a)

De er registreret af den kompetente myndighed som producenter af fuldfoder ud fra foderblandinger, der indeholder de i punkt 1 opførte produkter.

| b) | De holder udelukkende ikke-drøvtyggere. |
| --- | --- |

b)

De holder udelukkende ikke-drøvtyggere.

| c) | Alle foderblandinger, der indeholder fiskemel, og som anvendes til fremstilling af fuldfoderet, indeholder mindre end 50 % råprotein. |
| --- | --- |

c)

Alle foderblandinger, der indeholder fiskemel, og som anvendes til fremstilling af fuldfoderet, indeholder mindre end 50 % råprotein.

| d) | Alle foderblandinger, der indeholder dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse, og som anvendes til fremstilling af fuldfoderet, indeholder mindre end 10 % phosphor i alt. |
| --- | --- |

d)

Alle foderblandinger, der indeholder dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse, og som anvendes til fremstilling af fuldfoderet, indeholder mindre end 10 % phosphor i alt.

| e) | Alle foderblandinger, der indeholder blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere, og som anvendes til fremstilling af fuldfoderet, indeholder mindre end 50 % råprotein.« |
| --- | --- |

e)

Alle foderblandinger, der indeholder blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere, og som anvendes til fremstilling af fuldfoderet, indeholder mindre end 50 % råprotein.«

| iii) | Afsnit C, litra a), affattes således:






  »a) | forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, herunder fiskemel, og forarbejdet protein afledt af opdrættede insekter«. |
| --- | --- | --- |

iii)

Afsnit C, litra a), affattes således:

»a)

| iv) | Afsnit D, punkt 1, litra a), affattes således:






  »a) | forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, herunder fiskemel, og forarbejdet protein afledt af opdrættede insekter«. |
| --- | --- | --- |

iv)

Afsnit D, punkt 1, litra a), affattes således:

»a)

| c) | I kapitel IV foretages følgende ændringer:






  i) | Afsnit A, litra b), affattes således:






  »b) | Teksten »Fiskemel — må ikke anvendes i foder til drøvtyggere, undtagen drøvtyggere, der ikke er fravænnede« skal være klart angivet på det ledsagende handelsdokument eller sundhedscertifikat, alt efter hvad der er relevant, jf. artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009, samt på etiketten til fiskemelet.
  Teksten »Indeholder fiskemel — må ikke gives til drøvtyggere« skal være klart angivet på etiketten til foderblandinger indeholdende fiskemel til andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra pelsdyr.« |
| --- | --- | --- | --- |

c)

I kapitel IV foretages følgende ændringer:

i)

Afsnit A, litra b), affattes således:

»b)

Teksten »Indeholder fiskemel — må ikke gives til drøvtyggere« skal være klart angivet på etiketten til foderblandinger indeholdende fiskemel til andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra pelsdyr.«

| ii) | Afsnit B affattes således:


  »AFSNIT B



  Særlige betingelser for anvendelse af dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse og foderblandinger indeholdende sådanne phosphater, som er bestemt til fodring af andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra pelsdyr








  a) | Teksten »Dicalciumphosphat/tricalciumphosphat af animalsk oprindelse — må ikke anvendes i foder til drøvtyggere« skal være klart angivet på det ledsagende handelsdokument eller sundhedscertifikat, alt efter hvad der er relevant, jf. artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009, samt på etiketten til dicalciumphosphatet/tricalciumphosphatet af animalsk oprindelse. |
| --- | --- | --- |

ii)

Afsnit B affattes således:

»AFSNIT B

Særlige betingelser for anvendelse af dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse og foderblandinger indeholdende sådanne phosphater, som er bestemt til fodring af andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra pelsdyr

a)

Teksten »Dicalciumphosphat/tricalciumphosphat af animalsk oprindelse — må ikke anvendes i foder til drøvtyggere« skal være klart angivet på det ledsagende handelsdokument eller sundhedscertifikat, alt efter hvad der er relevant, jf. artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009, samt på etiketten til dicalciumphosphatet/tricalciumphosphatet af animalsk oprindelse.

| b) | Teksten »Indeholder animalsk dicalciumphosphat/tricalciumphosphat — må ikke gives til drøvtyggere« skal være klart angivet på etiketten til foderblandinger indeholdende dicalciumphosphat/tricalciumphosphat af animalsk oprindelse.« |
| --- | --- |

b)

Teksten »Indeholder animalsk dicalciumphosphat/tricalciumphosphat — må ikke gives til drøvtyggere« skal være klart angivet på etiketten til foderblandinger indeholdende dicalciumphosphat/tricalciumphosphat af animalsk oprindelse.«

| iii) | Afsnit C, litra c), første afsnit, affattes således:






  »c) | Blodprodukterne skal fremstilles i forarbejdningsanlæg, der udelukkende forarbejder blod fra andre dyr end drøvtyggere, og skal være registreret af den kompetente myndighed som værende forarbejdningsanlæg, der udelukkende forarbejder blod fra andre dyr end drøvtyggere.« |
| --- | --- | --- |

iii)

Afsnit C, litra c), første afsnit, affattes således:

»c)

| iv) | Afsnit C, litra d), affattes således:






  »d) | Teksten »Blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere — må ikke anvendes i foder til drøvtyggere« skal være klart angivet på det ledsagende handelsdokument eller sundhedscertifikat, alt efter hvad der er relevant, jf. artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009, samt på etiketten til blodprodukter afledt af andre dyr end drøvtyggere.
  Teksten »Indeholder blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere — må ikke gives til drøvtyggere« skal være klart angivet på etiketten til blodprodukter afledt af andre dyr end drøvtyggere.« |
| --- | --- | --- |

iv)

Afsnit C, litra d), affattes således:

»d)

Teksten »Indeholder blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere — må ikke gives til drøvtyggere« skal være klart angivet på etiketten til blodprodukter afledt af andre dyr end drøvtyggere.«

| v) | Afsnit D, titlen, indledningen og litra a), affattes således:


  »AFSNIT D



  Særlige betingelser for fremstilling og anvendelse af forarbejdet animalsk protein, bortset fra fiskemel og bortset fra forarbejdet animalsk protein fra opdrættede insekter, fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger indeholdende sådant protein, som er bestemt til fodring af akvakulturdyr


  Følgende særlige betingelser gælder for fremstilling og anvendelse af forarbejdet animalsk protein, bortset fra fiskemel og bortset fra forarbejdet animalsk protein fra opdrættede insekter, fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger indeholdende sådant protein, som er bestemt til fodring af akvakulturdyr:








  a) | De animalske biprodukter, der skal anvendes til fremstilling af forarbejdet animalsk protein som omhandlet i dette afsnit, skal komme fra:






  i) | slagterier, der ikke slagter drøvtyggere, og som er registreret af den kompetente myndighed som værende slagterier, der ikke slagter drøvtyggere, eller |
| --- | --- | --- | --- |

v)

Afsnit D, titlen, indledningen og litra a), affattes således:

»AFSNIT D

Særlige betingelser for fremstilling og anvendelse af forarbejdet animalsk protein, bortset fra fiskemel og bortset fra forarbejdet animalsk protein fra opdrættede insekter, fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger indeholdende sådant protein, som er bestemt til fodring af akvakulturdyr

Følgende særlige betingelser gælder for fremstilling og anvendelse af forarbejdet animalsk protein, bortset fra fiskemel og bortset fra forarbejdet animalsk protein fra opdrættede insekter, fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger indeholdende sådant protein, som er bestemt til fodring af akvakulturdyr:

a)

i)

slagterier, der ikke slagter drøvtyggere, og som er registreret af den kompetente myndighed som værende slagterier, der ikke slagter drøvtyggere, eller

| ii) | opskæringsvirksomheder, der ikke udbener eller opskærer kød fra drøvtyggere, og som er registreret af den kompetente myndighed som værende opskæringsvirksomheder, der ikke udbener eller opskærer kød fra drøvtyggere, eller |
| --- | --- |

ii)

opskæringsvirksomheder, der ikke udbener eller opskærer kød fra drøvtyggere, og som er registreret af den kompetente myndighed som værende opskæringsvirksomheder, der ikke udbener eller opskærer kød fra drøvtyggere, eller

| iii) | andre virksomheder end dem, der er omhandlet i nr. i) og ii), som ikke håndterer produkter fra drøvtyggere, og som er registreret af den kompetente myndighed som værende virksomheder, der ikke håndterer produkter fra drøvtyggere. |
| --- | --- |

iii)

andre virksomheder end dem, der er omhandlet i nr. i) og ii), som ikke håndterer produkter fra drøvtyggere, og som er registreret af den kompetente myndighed som værende virksomheder, der ikke håndterer produkter fra drøvtyggere.

Uanset denne særlige betingelse kan den kompetente myndighed tillade, at drøvtyggere slagtes på et slagteri, der fremstiller animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere, som er bestemt til fremstilling af forarbejdet animalsk protein som omhandlet i dette afsnit, og at produkter fra drøvtyggere håndteres på en opskæringsvirksomhed eller en anden virksomhed, der fremstiller animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere, som er bestemt til fremstilling af forarbejdet animalsk protein som omhandlet i dette afsnit.

Denne tilladelse kan kun gives, hvis den kompetente myndighed — på grundlag af et kontrolbesøg — finder det godtgjort, at der er truffet effektive foranstaltninger til at forhindre krydskontaminering mellem animalske biprodukter fra henholdsvis drøvtyggere og andre dyr end drøvtyggere.

Disse foranstaltninger skal opfylde følgende minimumskrav:

| i) | Slagtning af andre dyr end drøvtyggere skal foregå på linjer, der er fysisk adskilt fra linjer, hvorpå der slagtes drøvtyggere. |
| --- | --- |

i)

Slagtning af andre dyr end drøvtyggere skal foregå på linjer, der er fysisk adskilt fra linjer, hvorpå der slagtes drøvtyggere.

| ii) | Produkter fra andre dyr end drøvtyggere skal håndteres på produktionslinjer, der er fysisk adskilt fra produktionslinjer, hvorpå der håndteres produkter fra drøvtyggere. |
| --- | --- |

ii)

Produkter fra andre dyr end drøvtyggere skal håndteres på produktionslinjer, der er fysisk adskilt fra produktionslinjer, hvorpå der håndteres produkter fra drøvtyggere.

| iii) | Animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere skal indsamles, opbevares, transporteres og emballeres i faciliteter, der er adskilt fra faciliteter, der anvendes til animalske biprodukter fra drøvtyggere. |
| --- | --- |

iii)

Animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere skal indsamles, opbevares, transporteres og emballeres i faciliteter, der er adskilt fra faciliteter, der anvendes til animalske biprodukter fra drøvtyggere.

| iv) | Der skal regelmæssigt udtages prøver og foretages analyser af animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere med henblik på at påvise forekomst af drøvtyggerproteiner. Den anvendte analysemetode skal være videnskabeligt valideret til dette formål. Hyppigheden af prøveudtagninger og analyser skal fastlægges på grundlag af en risikovurdering, der foretages af den erhvervsdrivende som led i dennes procedurer, baseret på HACCP-principperne.« |
| --- | --- |

iv)

Der skal regelmæssigt udtages prøver og foretages analyser af animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere med henblik på at påvise forekomst af drøvtyggerproteiner. Den anvendte analysemetode skal være videnskabeligt valideret til dette formål. Hyppigheden af prøveudtagninger og analyser skal fastlægges på grundlag af en risikovurdering, der foretages af den erhvervsdrivende som led i dennes procedurer, baseret på HACCP-principperne.«

| vi) | Afsnit D, litra c), første afsnit, affattes således:






  »c) | Forarbejdet animalsk protein som omhandlet i dette afsnit skal fremstilles i forarbejdningsanlæg, der udelukkende beskæftiger sig med forarbejdning af animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere med oprindelse på slagterier, opskæringsvirksomheder og andre virksomheder som omhandlet i litra a). Disse forarbejdningsvirksomheder skal være registreret af den kompetente myndighed som værende forarbejdningsvirksomheder, der udelukkende fremstiller animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere.« |
| --- | --- | --- |

vi)

Afsnit D, litra c), første afsnit, affattes således:

»c)

| vii) | Afsnit D, litra d), andet afsnit, nr. i), indledningen, affattes således:






  »i) | Den kompetente myndighed kan tillade, at der fremstilles foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein som omhandlet i dette afsnit til akvakulturdyr på virksomheder, der også fremstiller foderblandinger til andre opdrættede dyr, bortset fra pelsdyr, efter at der er foretaget kontrol på stedet, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:«. |
| --- | --- | --- |

vii)

Afsnit D, litra d), andet afsnit, nr. i), indledningen, affattes således:

»i)

| viii) | Afsnit D, litra d), nr. ii), og litra e), affattes således:






  »ii) | Der kræves ikke en særlig tilladelse til fremstilling af fuldfoder ud fra foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein som omhandlet i dette afsnit for hjemmeblandere, der opfylder følgende betingelser:






  — | De er registreret af den kompetente myndighed som producenter af fuldfoder ud fra foderblandinger indeholdende forarbejdet protein fra andre dyr end drøvtyggere, bortset fra fiskemel og bortset fra forarbejdet animalsk protein af opdrættede insekter. |
| --- | --- | --- | --- |

viii)

Afsnit D, litra d), nr. ii), og litra e), affattes således:

»ii)

—

De er registreret af den kompetente myndighed som producenter af fuldfoder ud fra foderblandinger indeholdende forarbejdet protein fra andre dyr end drøvtyggere, bortset fra fiskemel og bortset fra forarbejdet animalsk protein af opdrættede insekter.

| — | De holder udelukkende akvakulturdyr, og |
| --- | --- |

—

De holder udelukkende akvakulturdyr, og

| — | foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk som omhandlet i dette afsnit, og som anvendes til fremstillingen, indeholder mindre end 50 % råprotein. |
| --- | --- |

—

foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk som omhandlet i dette afsnit, og som anvendes til fremstillingen, indeholder mindre end 50 % råprotein.

| e) | Det ledsagende handelsdokument eller sundhedscertifikat, alt efter hvad der er relevant, jf. artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009, til forarbejdet animalsk protein som omhandlet i dette afsnit og etiketten til samme protein skal være klart mærket med teksten: »Forarbejdet animalsk protein fra ikke-drøvtyggere — må ikke anvendes i foder til opdrættede dyr, bortset fra akvakulturdyr og pelsdyr«.
  Følgende tekst skal være klart angivet på etiketten til foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein som omhandlet i dette afsnit:

  »Indeholder forarbejdet animalsk protein fra ikke-drøvtyggere — må ikke gives til opdrættede dyr, bortset fra akvakulturdyr og pelsdyr«.« |
| --- | --- |

e)

Følgende tekst skal være klart angivet på etiketten til foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein som omhandlet i dette afsnit:

»Indeholder forarbejdet animalsk protein fra ikke-drøvtyggere — må ikke gives til opdrættede dyr, bortset fra akvakulturdyr og pelsdyr«.«

| ix) | Afsnit E, litra b)-g), affattes således:






  »b) | Teksten »Fiskemel — må ikke anvendes i foder til drøvtyggere, undtagen drøvtyggere, der ikke er fravænnede« skal være klart angivet på det ledsagende handelsdokument eller sundhedscertifikat, alt efter hvad der er relevant, jf. artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009, samt på etiketten til fiskemel bestemt til anvendelse i mælkeerstatninger. |
| --- | --- | --- |

ix)

Afsnit E, litra b)-g), affattes således:

»b)

Teksten »Fiskemel — må ikke anvendes i foder til drøvtyggere, undtagen drøvtyggere, der ikke er fravænnede« skal være klart angivet på det ledsagende handelsdokument eller sundhedscertifikat, alt efter hvad der er relevant, jf. artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009, samt på etiketten til fiskemel bestemt til anvendelse i mælkeerstatninger.

| c) | Anvendelse af fiskemel til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, tillades kun med henblik på fremstilling af mælkeerstatninger, der distribueres i tør form og indgives efter opløsning i en given mængde væske, og som er bestemt til fodring af drøvtyggere, der ikke er fravænnede, som supplement til eller erstatning for modermælken efter kolostrum, før dyrene er helt fravænnede. |
| --- | --- |

c)

Anvendelse af fiskemel til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, tillades kun med henblik på fremstilling af mælkeerstatninger, der distribueres i tør form og indgives efter opløsning i en given mængde væske, og som er bestemt til fodring af drøvtyggere, der ikke er fravænnede, som supplement til eller erstatning for modermælken efter kolostrum, før dyrene er helt fravænnede.

| d) | Mælkeerstatninger indeholdende fiskemel bestemt til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, skal fremstilles på virksomheder, der ikke fremstiller andre foderblandinger til drøvtyggere, og som er godkendt til dette formål af den kompetente myndighed.
  Uanset denne særlige betingelse kan den kompetente myndighed tillade, at der fremstilles andre foderblandinger til drøvtyggere på virksomheder, der også fremstiller mælkeerstatninger indeholdende fiskemel til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, efter at der er foretaget kontrol på stedet, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:






  i) | Andre foderblandinger til drøvtyggere skal håndteres i faciliteter, der er fysisk adskilt fra faciliteter, som anvendes til fiskemel i løs vægt og mælkeerstatninger, der indeholder fiskemel, i løs vægt, under oplagring, transport og emballering. |
| --- | --- | --- |

d)

Mælkeerstatninger indeholdende fiskemel bestemt til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, skal fremstilles på virksomheder, der ikke fremstiller andre foderblandinger til drøvtyggere, og som er godkendt til dette formål af den kompetente myndighed.

Uanset denne særlige betingelse kan den kompetente myndighed tillade, at der fremstilles andre foderblandinger til drøvtyggere på virksomheder, der også fremstiller mælkeerstatninger indeholdende fiskemel til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, efter at der er foretaget kontrol på stedet, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

i)

Andre foderblandinger til drøvtyggere skal håndteres i faciliteter, der er fysisk adskilt fra faciliteter, som anvendes til fiskemel i løs vægt og mælkeerstatninger, der indeholder fiskemel, i løs vægt, under oplagring, transport og emballering.

| ii) | Andre foderblandinger til drøvtyggere skal fremstilles i faciliteter, der er fysisk adskilt fra faciliteter, hvor der fremstilles mælkeerstatninger, der indeholder fiskemel. |
| --- | --- |

ii)

Andre foderblandinger til drøvtyggere skal fremstilles i faciliteter, der er fysisk adskilt fra faciliteter, hvor der fremstilles mælkeerstatninger, der indeholder fiskemel.

| iii) | Den kompetente myndighed skal i mindst fem år have adgang til registre over indkøb og anvendelse af fiskemel og over salget af mælkeerstatninger, der indeholder fiskemel. |
| --- | --- |

iii)

Den kompetente myndighed skal i mindst fem år have adgang til registre over indkøb og anvendelse af fiskemel og over salget af mælkeerstatninger, der indeholder fiskemel.

| iv) | Der skal regelmæssigt udtages prøver og foretages analyser af de andre foderblandinger til drøvtyggere til kontrol af, at de ikke indeholder ikke-godkendte animalske bestanddele, ved hjælp af de analysemetoder til bestemmelse af animalske bestanddele som led i foderkontrollen, der er fastlagt i bilag VI til forordning (EF) nr. 152/2009; hyppigheden af prøveudtagninger og analyser skal fastlægges på grundlag af en risikovurdering, der foretages af den erhvervsdrivende som led i dennes procedurer, baseret på HACCP-principperne; den kompetente myndighed skal i mindst fem år have adgang til resultaterne. |
| --- | --- |

iv)

Der skal regelmæssigt udtages prøver og foretages analyser af de andre foderblandinger til drøvtyggere til kontrol af, at de ikke indeholder ikke-godkendte animalske bestanddele, ved hjælp af de analysemetoder til bestemmelse af animalske bestanddele som led i foderkontrollen, der er fastlagt i bilag VI til forordning (EF) nr. 152/2009; hyppigheden af prøveudtagninger og analyser skal fastlægges på grundlag af en risikovurdering, der foretages af den erhvervsdrivende som led i dennes procedurer, baseret på HACCP-principperne; den kompetente myndighed skal i mindst fem år have adgang til resultaterne.

| e) | Inden sendinger af importerede mælkeerstatninger indeholdende fiskemel overgår til fri omsætning i Unionen, skal importøren sikre, at hver enkelt sending analyseres ved hjælp af de analysemetoder til bestemmelse af animalske bestanddele som led i foderkontrollen, der er fastlagt i bilag VI til forordning (EF) nr. 152/2009, til kontrol af, at de ikke indeholder ikke-godkendte animalske bestanddele. |
| --- | --- |

e)

Inden sendinger af importerede mælkeerstatninger indeholdende fiskemel overgår til fri omsætning i Unionen, skal importøren sikre, at hver enkelt sending analyseres ved hjælp af de analysemetoder til bestemmelse af animalske bestanddele som led i foderkontrollen, der er fastlagt i bilag VI til forordning (EF) nr. 152/2009, til kontrol af, at de ikke indeholder ikke-godkendte animalske bestanddele.

| f) | Etiketten til mælkeerstatninger indeholdende fiskemel bestemt til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, skal klart mærkes med teksten »Indeholder fiskemel — må ikke gives til drøvtyggere, undtagen drøvtyggere, der ikke er fravænnede«. |
| --- | --- |

f)

Etiketten til mælkeerstatninger indeholdende fiskemel bestemt til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, skal klart mærkes med teksten »Indeholder fiskemel — må ikke gives til drøvtyggere, undtagen drøvtyggere, der ikke er fravænnede«.

| g) | Mælkeerstatninger i løs vægt indeholdende fiskemel til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, skal transporteres i køretøjer og containere/beholdere og opbevares i opbevaringsfaciliteter, der ikke anvendes til transport eller opbevaring af andet drøvtyggerfoder.
  Uanset denne særlige betingelse kan køretøjer, containere/beholdere og opbevaringsfaciliteter, der efterfølgende vil blive anvendt til transport af andet drøvtyggerfoder i løs vægt, anvendes til transport og opbevaring af mælkeerstatninger i løs vægt indeholdende fiskemel til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, forudsat at de først rengøres for at undgå krydskontaminering i overensstemmelse med en dokumenteret procedure, der forinden er godkendt af den kompetente myndighed. Når en sådan procedure benyttes, skal den kompetente myndighed i mindst to år have adgang til dokumentation for, at proceduren er anvendt. |
| --- | --- |

g)

Mælkeerstatninger i løs vægt indeholdende fiskemel til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, skal transporteres i køretøjer og containere/beholdere og opbevares i opbevaringsfaciliteter, der ikke anvendes til transport eller opbevaring af andet drøvtyggerfoder.

Uanset denne særlige betingelse kan køretøjer, containere/beholdere og opbevaringsfaciliteter, der efterfølgende vil blive anvendt til transport af andet drøvtyggerfoder i løs vægt, anvendes til transport og opbevaring af mælkeerstatninger i løs vægt indeholdende fiskemel til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede, forudsat at de først rengøres for at undgå krydskontaminering i overensstemmelse med en dokumenteret procedure, der forinden er godkendt af den kompetente myndighed. Når en sådan procedure benyttes, skal den kompetente myndighed i mindst to år have adgang til dokumentation for, at proceduren er anvendt.

| h) | På bedrifter, hvor der holdes drøvtyggere, skal der være etableret forholdsregler på bedriften for at hindre, at mælkeerstatninger, der indeholder fiskemel, gives som foder til andre drøvtyggere end drøvtyggere, der ikke er fravænnede. Den kompetente myndighed udarbejder en liste over bedrifter, hvor der anvendes mælkeerstatninger, der indeholder fiskemel, via en ordning med forhåndsmeddelelse fra bedriften eller en anden ordning, der sikrer, at denne særlige betingelse overholdes.« |
| --- | --- |

h)

På bedrifter, hvor der holdes drøvtyggere, skal der være etableret forholdsregler på bedriften for at hindre, at mælkeerstatninger, der indeholder fiskemel, gives som foder til andre drøvtyggere end drøvtyggere, der ikke er fravænnede. Den kompetente myndighed udarbejder en liste over bedrifter, hvor der anvendes mælkeerstatninger, der indeholder fiskemel, via en ordning med forhåndsmeddelelse fra bedriften eller en anden ordning, der sikrer, at denne særlige betingelse overholdes.«

| x) | Som afsnit F tilføjes følgende:


  »AFSNIT F



  Særlige betingelser for fremstilling og anvendelse af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og foderblandinger indeholdende sådant protein, som er bestemt til fodring af akvakulturdyr


  Følgende særlige betingelser gælder for fremstilling og anvendelse af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og foderblandinger indeholdende sådant protein, som er bestemt til fodring af akvakulturdyr:






  a) | Forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter skal:






  i) | fremstilles i forarbejdningsanlæg, der er godkendt i henhold til artikel 24, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1069/2009, og som udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af produkter afledt af opdrættede insekter, og |
| --- | --- | --- | --- |

x)

Som afsnit F tilføjes følgende:

»AFSNIT F

Særlige betingelser for fremstilling og anvendelse af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og foderblandinger indeholdende sådant protein, som er bestemt til fodring af akvakulturdyr

Følgende særlige betingelser gælder for fremstilling og anvendelse af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og foderblandinger indeholdende sådant protein, som er bestemt til fodring af akvakulturdyr:

a)

Forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter skal:

i)

fremstilles i forarbejdningsanlæg, der er godkendt i henhold til artikel 24, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1069/2009, og som udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af produkter afledt af opdrættede insekter, og

| ii) | fremstilles i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i kapitel II, afsnit 1, i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

ii)

fremstilles i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i kapitel II, afsnit 1, i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011.

| b) | Foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, skal fremstilles på virksomheder, der er godkendt til dette formål af den kompetente myndighed, og som udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af foder til akvakulturdyr.
  Uanset denne særlige betingelse gælder følgende:






  i) | Den kompetente myndighed kan tillade, at der fremstilles foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter til akvakulturdyr på virksomheder, der også fremstiller foderblandinger til andre opdrættede dyr, bortset fra pelsdyr, efter at der er foretaget kontrol på stedet, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:






  — | Foderblandinger til drøvtyggere skal fremstilles og opbevares, transporteres og emballeres i faciliteter, der er fysisk adskilt fra faciliteter, hvor foderblandinger til andre dyr end drøvtyggere fremstilles og håndteres. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, skal fremstilles på virksomheder, der er godkendt til dette formål af den kompetente myndighed, og som udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af foder til akvakulturdyr.

Uanset denne særlige betingelse gælder følgende:

i)

Den kompetente myndighed kan tillade, at der fremstilles foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter til akvakulturdyr på virksomheder, der også fremstiller foderblandinger til andre opdrættede dyr, bortset fra pelsdyr, efter at der er foretaget kontrol på stedet, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

—

Foderblandinger til drøvtyggere skal fremstilles og opbevares, transporteres og emballeres i faciliteter, der er fysisk adskilt fra faciliteter, hvor foderblandinger til andre dyr end drøvtyggere fremstilles og håndteres.

| — | Foderblandinger til akvakulturdyr skal fremstilles og opbevares, transporteres og emballeres i faciliteter, der er fysisk adskilt fra faciliteter, hvor foderblandinger til andre ikke-drøvtyggere fremstilles og håndteres. |
| --- | --- |

—

Foderblandinger til akvakulturdyr skal fremstilles og opbevares, transporteres og emballeres i faciliteter, der er fysisk adskilt fra faciliteter, hvor foderblandinger til andre ikke-drøvtyggere fremstilles og håndteres.

| — | Den kompetente myndighed skal i mindst fem år have adgang til registre over indkøb og anvendelse af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og over salget af foderblandinger, der indeholder sådant protein. |
| --- | --- |

—

Den kompetente myndighed skal i mindst fem år have adgang til registre over indkøb og anvendelse af forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og over salget af foderblandinger, der indeholder sådant protein.

| — | Der skal regelmæssigt udtages prøver og foretages analyser af foderblandingerne til andre opdrættede dyr end akvakulturdyr til kontrol af, at de ikke indeholder ikke-godkendte animalske bestanddele, ved hjælp af de analysemetoder til bestemmelse af animalske bestanddele som led i foderkontrollen, der er fastlagt i bilag VI til forordning (EF) nr. 152/2009; hyppigheden af prøveudtagninger og analyser skal fastlægges på grundlag af en risikovurdering, der foretages af den erhvervsdrivende som led i dennes procedurer, baseret på HACCP-principperne; den kompetente myndighed skal i mindst fem år have adgang til resultaterne. |
| --- | --- |

—

Der skal regelmæssigt udtages prøver og foretages analyser af foderblandingerne til andre opdrættede dyr end akvakulturdyr til kontrol af, at de ikke indeholder ikke-godkendte animalske bestanddele, ved hjælp af de analysemetoder til bestemmelse af animalske bestanddele som led i foderkontrollen, der er fastlagt i bilag VI til forordning (EF) nr. 152/2009; hyppigheden af prøveudtagninger og analyser skal fastlægges på grundlag af en risikovurdering, der foretages af den erhvervsdrivende som led i dennes procedurer, baseret på HACCP-principperne; den kompetente myndighed skal i mindst fem år have adgang til resultaterne.

| ii) | Der kræves ikke en særlig tilladelse til fremstilling af fuldfoder ud fra foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter for hjemmeblandere, der opfylder følgende betingelser:






  — | De er registreret af den kompetente myndighed som producenter af fuldfoder ud fra foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, |
| --- | --- | --- |

ii)

Der kræves ikke en særlig tilladelse til fremstilling af fuldfoder ud fra foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter for hjemmeblandere, der opfylder følgende betingelser:

—

De er registreret af den kompetente myndighed som producenter af fuldfoder ud fra foderblandinger, der indeholder forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter,

| — | de holder udelukkende akvakulturdyr, og |
| --- | --- |

—

de holder udelukkende akvakulturdyr, og

| — | de foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, som anvendes til fremstillingen, indeholder mindre end 50 % råprotein. |
| --- | --- |

—

de foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, som anvendes til fremstillingen, indeholder mindre end 50 % råprotein.

| c) | Det ledsagende handelsdokument eller sundhedscertifikat, alt efter hvad der er relevant, jf. artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009, til forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og etiketten til samme protein skal være klart mærket med teksten: »Forarbejdet protein fra insekter — må ikke anvendes i foder til opdrættede dyr, bortset fra akvakulturdyr og pelsdyr«.
  Følgende tekst skal være klart angivet på etiketten til foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af insekter:

  »Indeholder forarbejdet animalsk protein fra ikke-drøvtyggere — må ikke gives til opdrættede dyr, bortset fra akvakulturdyr og pelsdyr«.« |
| --- | --- |

c)

Det ledsagende handelsdokument eller sundhedscertifikat, alt efter hvad der er relevant, jf. artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009, til forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter og etiketten til samme protein skal være klart mærket med teksten: »Forarbejdet protein fra insekter — må ikke anvendes i foder til opdrættede dyr, bortset fra akvakulturdyr og pelsdyr«.

Følgende tekst skal være klart angivet på etiketten til foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af insekter:

»Indeholder forarbejdet animalsk protein fra ikke-drøvtyggere — må ikke gives til opdrættede dyr, bortset fra akvakulturdyr og pelsdyr«.«

| d) | I kapitel V foretages følgende ændringer:






  i) | Afsnit A, B og C affattes således:


  »AFSNIT A



  Lister










  1. | Medlemsstaterne skal ajourføre og offentliggøre lister over:






  a) | slagterier, der er registreret som værende slagterier, der ikke slagter drøvtyggere i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit C, litra a), samt godkendte slagterier, hvorfra der kan anvendes blodprodukter, der er fremstillet i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit C, litra a), andet, tredje og fjerde afsnit |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

I kapitel V foretages følgende ændringer:

i)

Afsnit A, B og C affattes således:

»AFSNIT A

Lister

1.

a)

slagterier, der er registreret som værende slagterier, der ikke slagter drøvtyggere i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit C, litra a), samt godkendte slagterier, hvorfra der kan anvendes blodprodukter, der er fremstillet i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit C, litra a), andet, tredje og fjerde afsnit

| b) | forarbejdningsanlæg, der er registreret som værende forarbejdningsanlæg, der udelukkende forarbejder blod fra andre dyr end drøvtyggere i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit C, litra c), samt godkendte forarbejdningsanlæg, der fremstiller blodprodukter i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit C, litra c), andet, tredje og fjerde afsnit |
| --- | --- |

b)

forarbejdningsanlæg, der er registreret som værende forarbejdningsanlæg, der udelukkende forarbejder blod fra andre dyr end drøvtyggere i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit C, litra c), samt godkendte forarbejdningsanlæg, der fremstiller blodprodukter i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit C, litra c), andet, tredje og fjerde afsnit

| c) | slagterier, opskæringsvirksomheder og andre virksomheder, der er registreret som værende slagterier, opskæringsvirksomheder og andre virksomheder, der henholdsvis ikke slagter drøvtyggere, ikke udbener eller opskærer kød fra drøvtyggere og ikke håndterer produkter fra drøvtyggere, hvorfra der kan anvendes animalske biprodukter til fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, litra a), første afsnit, samt godkendte slagterier, opskæringsvirksomheder og andre virksomheder, hvorfra der kan anvendes animalske biprodukter til fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere i overensstemmelse kapitel IV, litra a), andet, tredje og fjerde afsnit |
| --- | --- |

c)

slagterier, opskæringsvirksomheder og andre virksomheder, der er registreret som værende slagterier, opskæringsvirksomheder og andre virksomheder, der henholdsvis ikke slagter drøvtyggere, ikke udbener eller opskærer kød fra drøvtyggere og ikke håndterer produkter fra drøvtyggere, hvorfra der kan anvendes animalske biprodukter til fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, litra a), første afsnit, samt godkendte slagterier, opskæringsvirksomheder og andre virksomheder, hvorfra der kan anvendes animalske biprodukter til fremstilling af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere i overensstemmelse kapitel IV, litra a), andet, tredje og fjerde afsnit

| d) | forarbejdningsanlæg, der er registreret som ikke værende forarbejdningsanlæg, der forarbejder animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, litra c), samt godkendte forarbejdningsanlæg, der forarbejder animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, litra c), andet, tredje og fjerde afsnit |
| --- | --- |

d)

forarbejdningsanlæg, der er registreret som ikke værende forarbejdningsanlæg, der forarbejder animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, litra c), samt godkendte forarbejdningsanlæg, der forarbejder animalske biprodukter fra andre dyr end drøvtyggere i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, litra c), andet, tredje og fjerde afsnit

| e) | godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel III, afsnit B, fremstiller foderblandinger indeholdende fiskemel, dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse eller blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere |
| --- | --- |

e)

godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel III, afsnit B, fremstiller foderblandinger indeholdende fiskemel, dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse eller blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere

| f) | godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit D, litra d), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, samt godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel V, afsnit E, punkt 3, litra b), nr. ii), udelukkende fremstiller foderblandinger til eksport fra Unionen eller foderblandinger til eksport fra Unionen samt foderblandinger til akvakulturdyr, der skal markedsføres |
| --- | --- |

f)

godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit D, litra d), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, samt godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel V, afsnit E, punkt 3, litra b), nr. ii), udelukkende fremstiller foderblandinger til eksport fra Unionen eller foderblandinger til eksport fra Unionen samt foderblandinger til akvakulturdyr, der skal markedsføres

| g) | godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit E, litra d), fremstiller mælkeerstatninger indeholdende fiskemel til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede |
| --- | --- |

g)

godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit E, litra d), fremstiller mælkeerstatninger indeholdende fiskemel til opdrættede drøvtyggere, der ikke er fravænnede

| h) | godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit F, litra b), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter |
| --- | --- |

h)

godkendte foderblandingsvirksomheder, der, jf. kapitel IV, afsnit F, litra b), fremstiller foderblandinger indeholdende forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter

| i) | opbevaringsanlæg, der er godkendt i overensstemmelse med kapitel III, afsnit A, punkt 3, eller i overensstemmelse med kapitel V, afsnit E, punkt 3, litra d), tredje afsnit. |
| --- | --- |

i)

opbevaringsanlæg, der er godkendt i overensstemmelse med kapitel III, afsnit A, punkt 3, eller i overensstemmelse med kapitel V, afsnit E, punkt 3, litra d), tredje afsnit.

| 2. | Medlemsstaterne skal ajourføre lister over hjemmeblandere, der er registreret i overensstemmelse med kapitel III, afsnit B, punkt 3, og kapitel IV, afsnit D, litra d), nr. ii), og afsnit F, litra b), nr. ii). |
| --- | --- |

2.

AFSNIT B

Transport og opbevaring af fodermidler og foderblandinger indeholdende produkter fra drøvtyggere

| 1. | Fodermidler i løs vægt og foderblandinger i løs vægt, der indeholder andre produkter fra drøvtyggere end dem, der er nævnt i litra a)-d), skal transporteres i køretøjer og containere/beholdere og opbevares i opbevaringsfaciliteter, der ikke anvendes til transport eller opbevaring af foder til andre opdrættede dyr end pelsdyr:






  a) | mælk, mælkebaserede produkter, produkter afledt af mælk, kolostrum og kolostrumprodukter |
| --- | --- | --- |

1.

a)

mælk, mælkebaserede produkter, produkter afledt af mælk, kolostrum og kolostrumprodukter

| b) | dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse |
| --- | --- |

b)

dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse

| c) | hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind af drøvtyggere. |
| --- | --- |

c)

hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind af drøvtyggere.

| d) | afsmeltet fedt fra drøvtyggere med et maksimumsindhold af uopløselige urenheder på 0,15 vægtprocent og derivater af sådant fedt. |
| --- | --- |

d)

afsmeltet fedt fra drøvtyggere med et maksimumsindhold af uopløselige urenheder på 0,15 vægtprocent og derivater af sådant fedt.

| 2. | Uanset punkt 1 kan køretøjer, containere/beholdere og opbevaringsfaciliteter, der tidligere har været anvendt til transport eller opbevaring af fodermidler og foderblandinger i løs vægt som nævnt i samme punkt, anvendes til transport eller opbevaring af foder til andre opdrættede dyr end pelsdyr, forudsat at de først rengøres for at undgå krydskontaminering i overensstemmelse med en dokumenteret procedure, der forinden er godkendt af den kompetente myndighed.
  Når en sådan procedure benyttes, skal den kompetente myndighed i mindst to år have adgang til dokumentation for, at proceduren er anvendt. |
| --- | --- |

2.

Når en sådan procedure benyttes, skal den kompetente myndighed i mindst to år have adgang til dokumentation for, at proceduren er anvendt.

AFSNIT C

Fremstilling af foderblandinger til pelsdyr eller til selskabsdyr indeholdende produkter fra drøvtyggere eller andre dyr end drøvtyggere

| 1. | Foderblandinger til pelsdyr eller til selskabsdyr indeholdende produkter fra andre drøvtyggere end dem, der er nævnt i litra a)-d), må ikke fremstilles på virksomheder, der fremstiller foder til opdrættede dyr, bortset fra pelsdyr:






  a) | mælk, mælkebaserede produkter, produkter afledt af mælk, kolostrum og kolostrumprodukter |
| --- | --- | --- |

1.

a)

mælk, mælkebaserede produkter, produkter afledt af mælk, kolostrum og kolostrumprodukter

| b) | dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse |
| --- | --- |

b)

dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse

| c) | hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind af drøvtyggere |
| --- | --- |

c)

hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind af drøvtyggere

| d) | afsmeltet fedt fra drøvtyggere med et maksimumsindhold af uopløselige urenheder på 0,15 vægtprocent og derivater af sådant fedt. |
| --- | --- |

d)

afsmeltet fedt fra drøvtyggere med et maksimumsindhold af uopløselige urenheder på 0,15 vægtprocent og derivater af sådant fedt.

| 2. | Foderblandinger til pelsdyr eller til selskabsdyr indeholdende forarbejdet animalsk protein, bortset fra fiskemel, fra andre dyr end drøvtyggere, må ikke fremstilles på virksomheder, der fremstiller foder til andre opdrættede dyr end pelsdyr og akvakulturdyr.« |
| --- | --- |

2.

| ii) | Afsnit D affattes således:


  »AFSNIT D



  Anvendelse og opbevaring på bedriften af fodermidler og foderblandinger, der indeholder produkter fra drøvtyggere, til opdrættede dyr


  Det er forbudt at anvende og opbevare fodermidler og foderblandinger til opdrættede dyr, der indeholder andre produkter fra drøvtyggere end dem, der er nævnt i litra a)-d), på bedrifter, hvor der holdes andre opdrættede dyr end pelsdyr:






  a) | mælk, mælkebaserede produkter, produkter afledt af mælk, kolostrum og kolostrumprodukter |
| --- | --- | --- |

ii)

Afsnit D affattes således:

»AFSNIT D

Anvendelse og opbevaring på bedriften af fodermidler og foderblandinger, der indeholder produkter fra drøvtyggere, til opdrættede dyr

Det er forbudt at anvende og opbevare fodermidler og foderblandinger til opdrættede dyr, der indeholder andre produkter fra drøvtyggere end dem, der er nævnt i litra a)-d), på bedrifter, hvor der holdes andre opdrættede dyr end pelsdyr:

a)

mælk, mælkebaserede produkter, produkter afledt af mælk, kolostrum og kolostrumprodukter

| b) | dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse |
| --- | --- |

b)

dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse

| c) | hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind af drøvtyggere |
| --- | --- |

c)

hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind af drøvtyggere

| d) | afsmeltet fedt fra drøvtyggere med et maksimumsindhold af uopløselige urenheder på 0,15 vægtprocent og derivater af sådant fedt.« |
| --- | --- |

d)

afsmeltet fedt fra drøvtyggere med et maksimumsindhold af uopløselige urenheder på 0,15 vægtprocent og derivater af sådant fedt.«

| iii) | Del E affattes således:


  »AFSNIT E



  Eksport af forarbejdet animalsk protein og produkter indeholdende sådant protein










  1. | Eksport af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere eller af forarbejdet animalsk protein fra både drøvtyggere og andre dyr end drøvtyggere er tilladt, såfremt følgende betingelser er opfyldt:






  a) | Det forarbejdede animalske protein skal transporteres i forseglede containere/beholdere direkte fra det forarbejdningsanlæg, hvor det er fremstillet, til udgangsstedet fra Unionens område, der skal være et grænsekontrolsted opført i bilag I til Kommissionens beslutning 2009/821/EF (*1). Før sendingen forlader Unionens område, skal den operatør, der er ansvarlig for at tilrettelægge transporten af det forarbejdede animalske protein, oplyse den kompetente myndighed på det pågældende grænsekontrolsted om dens ankomst til udgangsstedet. |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

Del E affattes således:

»AFSNIT E

Eksport af forarbejdet animalsk protein og produkter indeholdende sådant protein

1.

a)

Det forarbejdede animalske protein skal transporteres i forseglede containere/beholdere direkte fra det forarbejdningsanlæg, hvor det er fremstillet, til udgangsstedet fra Unionens område, der skal være et grænsekontrolsted opført i bilag I til Kommissionens beslutning 2009/821/EF (*1). Før sendingen forlader Unionens område, skal den operatør, der er ansvarlig for at tilrettelægge transporten af det forarbejdede animalske protein, oplyse den kompetente myndighed på det pågældende grænsekontrolsted om dens ankomst til udgangsstedet.

| b) | Sendingen skal ledsages af et behørigt udfyldt handelsdokument udfærdiget i overensstemmelse med modellen i kapitel III, punkt 6, i bilag VIII til forordning (EU) nr. 142/2011 og udstedt via det integrerede veterinærinformationssystem (Traces), der blev indført ved Kommissionens beslutning 2004/292/EF (*2). På dette handelsdokument skal udgangsgrænsekontrolstedet være angivet som udgangssted i rubrik I.28. |
| --- | --- |

b)

Sendingen skal ledsages af et behørigt udfyldt handelsdokument udfærdiget i overensstemmelse med modellen i kapitel III, punkt 6, i bilag VIII til forordning (EU) nr. 142/2011 og udstedt via det integrerede veterinærinformationssystem (Traces), der blev indført ved Kommissionens beslutning 2004/292/EF (*2). På dette handelsdokument skal udgangsgrænsekontrolstedet være angivet som udgangssted i rubrik I.28.

| c) | Når sendingen ankommer til udgangsstedet, skal den kompetente myndighed på grænsekontrolstedet kontrollere forseglingen på hver af de containere/beholdere, der fremvises på grænsekontrolstedet.
  Som undtagelse herfra kan den kompetente myndighed på grænsekontrolstedet på grundlag af en risikoanalyse beslutte at kontrollere forseglingen på containeren/beholderen stikprøvevis.
  Hvis kontrollen af forseglingen ikke er tilfredsstillende, skal sendingen enten destrueres eller sendes tilbage til oprindelsesvirksomheden.
  Den kompetente myndighed på grænsekontrolstedet skal via Traces oplyse den kompetente myndighed, der er ansvarlig for oprindelsesvirksomheden, om sendingens ankomst til udgangsstedet og, hvis det er relevant, om resultatet af kontrollen af forseglingen og de korrigerende foranstaltninger, der måtte være truffet. |
| --- | --- |

c)

Når sendingen ankommer til udgangsstedet, skal den kompetente myndighed på grænsekontrolstedet kontrollere forseglingen på hver af de containere/beholdere, der fremvises på grænsekontrolstedet.

Som undtagelse herfra kan den kompetente myndighed på grænsekontrolstedet på grundlag af en risikoanalyse beslutte at kontrollere forseglingen på containeren/beholderen stikprøvevis.

Hvis kontrollen af forseglingen ikke er tilfredsstillende, skal sendingen enten destrueres eller sendes tilbage til oprindelsesvirksomheden.

Den kompetente myndighed på grænsekontrolstedet skal via Traces oplyse den kompetente myndighed, der er ansvarlig for oprindelsesvirksomheden, om sendingens ankomst til udgangsstedet og, hvis det er relevant, om resultatet af kontrollen af forseglingen og de korrigerende foranstaltninger, der måtte være truffet.

| d) | Den kompetente myndighed, der er ansvarlig for oprindelsesvirksomheden, skal regelmæssigt foretage offentlig kontrol for at verificere, at litra a) og b), gennemføres korrekt, og for at verificere, at der for hver sending af forarbejdet animalsk protein fra drøvtyggere bestemt til eksport blev modtaget en bekræftelse af, at der var blevet foretaget kontrol på udgangsstedet, via Traces. |
| --- | --- |

d)

Den kompetente myndighed, der er ansvarlig for oprindelsesvirksomheden, skal regelmæssigt foretage offentlig kontrol for at verificere, at litra a) og b), gennemføres korrekt, og for at verificere, at der for hver sending af forarbejdet animalsk protein fra drøvtyggere bestemt til eksport blev modtaget en bekræftelse af, at der var blevet foretaget kontrol på udgangsstedet, via Traces.

| 2. | Det er forbudt at eksportere produkter, der indeholder forarbejdet animalsk protein fra drøvtyggere, jf. dog punkt 1.
  Som undtagelse herfra gælder dette forbud ikke for forarbejdet foder til selskabsdyr, der indeholder forarbejdet animalsk protein fra drøvtyggere, der:






  a) | er forarbejdet på virksomheder, der er godkendt til fremstilling af foder til selskabsdyr i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EF) nr. 1069/2009, og |
| --- | --- | --- |

2.

Som undtagelse herfra gælder dette forbud ikke for forarbejdet foder til selskabsdyr, der indeholder forarbejdet animalsk protein fra drøvtyggere, der:

a)

er forarbejdet på virksomheder, der er godkendt til fremstilling af foder til selskabsdyr i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EF) nr. 1069/2009, og

| b) | er pakket og mærket i overensstemmelse med EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

b)

er pakket og mærket i overensstemmelse med EU-lovgivningen.

| 3. | Eksport af forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere eller foderblandinger, der indeholder sådant protein, er tilladt, såfremt følgende betingelser er opfyldt:






  a) | Det forarbejdede animalske protein fra andre dyr end drøvtyggere skal fremstilles i forarbejdningsanlæg, der opfylder kravene i kapitel IV, afsnit D, litra c). |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Det forarbejdede animalske protein fra andre dyr end drøvtyggere skal fremstilles i forarbejdningsanlæg, der opfylder kravene i kapitel IV, afsnit D, litra c).

| b) | Foderblandingerne indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere skal fremstilles på foderblandingsvirksomheder, der:






  i) | fremstiller deres produkter i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, litra d) eller |
| --- | --- | --- |

b)

Foderblandingerne indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere skal fremstilles på foderblandingsvirksomheder, der:

i)

fremstiller deres produkter i overensstemmelse med kapitel IV, afsnit D, litra d) eller

| ii) | tilvejebringer det forarbejdede animalske protein, der anvendes i foderblandinger bestemt til eksport i forarbejdningsanlæg, der opfylder kravet i litra a), og som enten:






  — | udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af foderblandinger til eksport fra Unionen og er godkendt til dette formål af den kompetente myndighed eller |
| --- | --- | --- |

ii)

tilvejebringer det forarbejdede animalske protein, der anvendes i foderblandinger bestemt til eksport i forarbejdningsanlæg, der opfylder kravet i litra a), og som enten:

—

udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af foderblandinger til eksport fra Unionen og er godkendt til dette formål af den kompetente myndighed eller

| — | udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af foderblandinger til eksport fra Unionen og med fremstilling af foderblandinger til akvakultur, der skal markedsføres i Unionen, og er godkendt til dette formål af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

—

udelukkende beskæftiger sig med fremstilling af foderblandinger til eksport fra Unionen og med fremstilling af foderblandinger til akvakultur, der skal markedsføres i Unionen, og er godkendt til dette formål af den kompetente myndighed.

| c) | Foderblandingerne indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere skal pakkes og mærkes i overensstemmelse med EU-lovgivningen eller med importlandets retlige krav. Hvis foderblandingerne indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere ikke er mærket i overensstemmelse med EU-lovgivningen, skal følgende tekst være angivet på mærkningen: »Indeholder forarbejdet animalsk protein fra ikke-drøvtyggere«. |
| --- | --- |

c)

Foderblandingerne indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere skal pakkes og mærkes i overensstemmelse med EU-lovgivningen eller med importlandets retlige krav. Hvis foderblandingerne indeholdende forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere ikke er mærket i overensstemmelse med EU-lovgivningen, skal følgende tekst være angivet på mærkningen: »Indeholder forarbejdet animalsk protein fra ikke-drøvtyggere«.

| d) | Forarbejdet animalsk protein i løs vægt fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger i løs vægt, der indeholder sådant protein, og som er bestemt til eksport til Unionen, skal transporteres i køretøjer og containere/beholdere og opbevares i opbevaringsfaciliteter, der ikke anvendes til henholdsvis transport eller opbevaring af foder, der skal markedsføres, og som er bestemt til fodring af drøvtyggere og andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra akvakulturdyr. Den kompetente myndighed skal i mindst to år have adgang til registre over den type produkter, der er blevet transporteret eller opbevaret.
  Uanset første afsnit kan køretøjer, containere/beholdere og opbevaringsfaciliteter, der tidligere har været anvendt til transport eller opbevaring af forarbejdet animalsk protein i løs vægt fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger indeholdende sådant protein, der er bestemt til eksport fra Unionen, efterfølgende anvendes til transport eller opbevaring af foder, der skal markedsføres, og som er bestemt til fodring af drøvtyggere og andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra akvakulturdyr, forudsat at de først rengøres for at undgå krydskontaminering i overensstemmelse med en dokumenteret procedure, der forinden er godkendt af den kompetente myndighed. Når en sådan procedure benyttes, skal den kompetente myndighed i mindst to år have adgang til dokumentation for, at proceduren er anvendt.
  Opbevaringsanlæg, hvor der opbevares forarbejdet animalsk protein i løs vægt fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger i løs vægt, der indeholder sådant protein, på de betingelser, der er fastsat i litra d), andet afsnit, skal godkendes af den kompetente myndighed på baggrund af kontrol af, at de overholder kravene i nævnte afsnit. |
| --- | --- |

d)

Forarbejdet animalsk protein i løs vægt fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger i løs vægt, der indeholder sådant protein, og som er bestemt til eksport til Unionen, skal transporteres i køretøjer og containere/beholdere og opbevares i opbevaringsfaciliteter, der ikke anvendes til henholdsvis transport eller opbevaring af foder, der skal markedsføres, og som er bestemt til fodring af drøvtyggere og andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra akvakulturdyr. Den kompetente myndighed skal i mindst to år have adgang til registre over den type produkter, der er blevet transporteret eller opbevaret.

Uanset første afsnit kan køretøjer, containere/beholdere og opbevaringsfaciliteter, der tidligere har været anvendt til transport eller opbevaring af forarbejdet animalsk protein i løs vægt fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger indeholdende sådant protein, der er bestemt til eksport fra Unionen, efterfølgende anvendes til transport eller opbevaring af foder, der skal markedsføres, og som er bestemt til fodring af drøvtyggere og andre opdrættede dyr end drøvtyggere, bortset fra akvakulturdyr, forudsat at de først rengøres for at undgå krydskontaminering i overensstemmelse med en dokumenteret procedure, der forinden er godkendt af den kompetente myndighed. Når en sådan procedure benyttes, skal den kompetente myndighed i mindst to år have adgang til dokumentation for, at proceduren er anvendt.

Opbevaringsanlæg, hvor der opbevares forarbejdet animalsk protein i løs vægt fra andre dyr end drøvtyggere og foderblandinger i løs vægt, der indeholder sådant protein, på de betingelser, der er fastsat i litra d), andet afsnit, skal godkendes af den kompetente myndighed på baggrund af kontrol af, at de overholder kravene i nævnte afsnit.

| 4. | Uanset punkt 3 gælder betingelserne i nævnte punkt ikke for:






  a) | foder til selskabsdyr, der indeholder forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, som er forarbejdet på virksomheder, der er godkendt til fremstilling af foder til selskabsdyr i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EF) nr. 1069/2009, og som er pakket og mærket i overensstemmelse med EU-lovgivningen |
| --- | --- | --- |

4.

a)

foder til selskabsdyr, der indeholder forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere, som er forarbejdet på virksomheder, der er godkendt til fremstilling af foder til selskabsdyr i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EF) nr. 1069/2009, og som er pakket og mærket i overensstemmelse med EU-lovgivningen

| b) | fiskemel, forudsat at det er fremstillet i overensstemmelse med dette bilag |
| --- | --- |

b)

fiskemel, forudsat at det er fremstillet i overensstemmelse med dette bilag

| c) | forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, forudsat at det er fremstillet i overensstemmelse med dette bilag |
| --- | --- |

c)

forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, forudsat at det er fremstillet i overensstemmelse med dette bilag

| d) | foderblandinger, der ikke indeholder andet forarbejdet animalsk protein end fiskemel, og forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, forudsat at de er fremstillet i overensstemmelse med dette bilag |
| --- | --- |

d)

foderblandinger, der ikke indeholder andet forarbejdet animalsk protein end fiskemel, og forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, forudsat at de er fremstillet i overensstemmelse med dette bilag

| e) | forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere til fremstilling af foder til selskabsdyr eller af organiske gødningsstoffer og jordforbedringsmidler i bestemmelsestredjelandet, forudsat at eksportøren før eksport sikrer, at hver sending analyseres i overensstemmelse med den analysemetode, der er fastsat i punkt 2.2 i bilag VI til forordning (EF) nr. 152/2009, med henblik på at kontrollere fraværet af bestanddele fra drøvtyggere. |
| --- | --- |

e)

forarbejdet animalsk protein fra andre dyr end drøvtyggere til fremstilling af foder til selskabsdyr eller af organiske gødningsstoffer og jordforbedringsmidler i bestemmelsestredjelandet, forudsat at eksportøren før eksport sikrer, at hver sending analyseres i overensstemmelse med den analysemetode, der er fastsat i punkt 2.2 i bilag VI til forordning (EF) nr. 152/2009, med henblik på at kontrollere fraværet af bestanddele fra drøvtyggere.

(*1)  Kommissionens beslutning 2009/821/EF af 28. september 2009 om fastlæggelse af en liste over godkendte grænsekontrolsteder, af visse regler for den kontrol, der gennemføres af Kommissionens veterinæreksperter, og af veterinærenhederne i Traces (EUT L 296 af 12.11.2009, s. 1)."

(*2)  Kommissionens beslutning 2004/292/EF af 30. marts 2004 om anvendelse af Traces-systemet og om ændring af beslutning 92/486/EØF (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 63).«
  "

---

(*1)  Kommissionens beslutning 2009/821/EF af 28. september 2009 om fastlæggelse af en liste over godkendte grænsekontrolsteder, af visse regler for den kontrol, der gennemføres af Kommissionens veterinæreksperter, og af veterinærenhederne i Traces (EUT L 296 af 12.11.2009, s. 1).

(*2)  Kommissionens beslutning 2004/292/EF af 30. marts 2004 om anvendelse af Traces-systemet og om ændring af beslutning 92/486/EØF (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 63).«
  «

---

BILAG II

I bilag X, XIV og XV til forordning (EU) nr. 142/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag X, kapitel II, afsnit 1, del A, affattes således:
  »A.   Råvarer








  1. | Kun animalske biprodukter, der er kategori 3-materiale, og produkter afledt af sådanne animalske biprodukter, bortset fra kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10, litra n), o) og p), i forordning (EF) nr. 1069/2009, kan anvendes til fremstilling af forarbejdet animalsk protein. |
| --- | --- | --- |

1)

Bilag X, kapitel II, afsnit 1, del A, affattes således:

»A.   Råvarer

1.

| 2. | Forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter til fremstilling af foder til andre opdrættede dyr end pelsdyr må kun komme fra følgende insektarter






  i) | sort soldaterflue (Hermetia illucens) og stueflue (Musca domestica) |
| --- | --- | --- |

2.

i)

sort soldaterflue (Hermetia illucens) og stueflue (Musca domestica)

| ii) | melskrubbe (Tenebrio molitor) og hønseribille (Alphitobius diaperinus) |
| --- | --- |

ii)

melskrubbe (Tenebrio molitor) og hønseribille (Alphitobius diaperinus)

| iii) | husfårekylling (Acheta domesticus), stribet fårekylling (Gryllodes sigillatus) og steppefårekylling (Gryllus assimilis).« |
| --- | --- |

iii)

husfårekylling (Acheta domesticus), stribet fårekylling (Gryllodes sigillatus) og steppefårekylling (Gryllus assimilis).«

| 2) | I bilag XIV, kapitel I, foretages følgende ændringer:






  a) | I afsnit 1, tabel 1, affattes første række således:










  »1 | Forarbejdet animalsk protein, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr, og foderblandinger, jf. artikel 3, stk. 2, litra h), i forordning (EF) nr. 767/2009, indeholdende sådant protein. | Kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10, litra a), b), d), e), f), h), i), j), k), l) og m). | a) | Det forarbejdede animalske protein skal være fremstillet i overensstemmelse med bilag X, kapitel II, afsnit 1, og |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag XIV, kapitel I, foretages følgende ændringer:

a)

I afsnit 1, tabel 1, affattes første række således:

»1

Forarbejdet animalsk protein, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr, og foderblandinger, jf. artikel 3, stk. 2, litra h), i forordning (EF) nr. 767/2009, indeholdende sådant protein.

Kategori 3-materiale som omhandlet i artikel 10, litra a), b), d), e), f), h), i), j), k), l) og m).

a)

Det forarbejdede animalske protein skal være fremstillet i overensstemmelse med bilag X, kapitel II, afsnit 1, og

| b) | det forarbejdede animalske protein skal opfylde de supplerende krav i afsnit 2 i dette kapitel. |
| --- | --- |

b)

det forarbejdede animalske protein skal opfylde de supplerende krav i afsnit 2 i dette kapitel.

| a) | For så vidt angår forarbejdet animalsk protein, bortset fra fiskemel:
  tredjelande, der er opført i del 1 i bilag II til forordning (EU) nr. 206/2010. |
| --- | --- |

a)

For så vidt angår forarbejdet animalsk protein, bortset fra fiskemel:

tredjelande, der er opført i del 1 i bilag II til forordning (EU) nr. 206/2010.

| b) | For så vidt angår fiskemel:
  tredjelande, der er opført i bilag II til beslutning 2006/766/EF. |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår fiskemel:

tredjelande, der er opført i bilag II til beslutning 2006/766/EF.

| a) | For så vidt angår andet forarbejdet animalsk protein end forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter:
  bilag XV, kapitel 1. |
| --- | --- |

a)

For så vidt angår andet forarbejdet animalsk protein end forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter:

bilag XV, kapitel 1.

| b) | For så vidt angår andet forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter:
  bilag XV, kapitel 1a.« |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår andet forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter:

bilag XV, kapitel 1a.«

| b) | I afsnit 2 tilføjes følgende punkt 5:






  »5. | Forarbejdet animalsk protein, der kommer fra opdrættede insekter, kan importeres til Unionen, forudsat at det er fremstillet i overensstemmelse med følgende betingelser:






  a) | Insekterne tilhører en af følgende arter:






  — | sort soldaterflue (Hermetia illucens) og stueflue (Musca domestica) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

I afsnit 2 tilføjes følgende punkt 5:

»5.

a)

Insekterne tilhører en af følgende arter:

—

sort soldaterflue (Hermetia illucens) og stueflue (Musca domestica)

| — | melskrubbe (Tenebrio molitor) og hønseribille (Alphitobius diaperinus) |
| --- | --- |

—

melskrubbe (Tenebrio molitor) og hønseribille (Alphitobius diaperinus)

| — | husfårekylling (Acheta domesticus), stribet fårekylling (Gryllodes sigillatus) og steppefårekylling (Gryllus assimilis). |
| --- | --- |

—

husfårekylling (Acheta domesticus), stribet fårekylling (Gryllodes sigillatus) og steppefårekylling (Gryllus assimilis).

| b) | Det substrat, som insekterne fodres med, må kun indeholde produkter af ikke-animalsk oprindelse eller følgende produkter af animalsk oprindelse af kategori 3-materiale:






  — | fiskemel |
| --- | --- | --- |

b)

Det substrat, som insekterne fodres med, må kun indeholde produkter af ikke-animalsk oprindelse eller følgende produkter af animalsk oprindelse af kategori 3-materiale:

—

fiskemel

| — | blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere |
| --- | --- |

—

blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere

| — | dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse |
| --- | --- |

—

dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse

| — | hydrolyseret protein fra andre dyr end drøvtyggere |
| --- | --- |

—

hydrolyseret protein fra andre dyr end drøvtyggere

| — | hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind af drøvtyggere |
| --- | --- |

—

hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind af drøvtyggere

| — | gelatine og kollagen fra andre dyr end drøvtyggere |
| --- | --- |

—

gelatine og kollagen fra andre dyr end drøvtyggere

| — | æg og ægprodukter |
| --- | --- |

—

æg og ægprodukter

| — | mælk, mælkebaserede produkter, produkter afledt af mælk samt kolostrum |
| --- | --- |

—

mælk, mælkebaserede produkter, produkter afledt af mælk samt kolostrum

| — | honning |
| --- | --- |

—

honning

| — | afsmeltet fedt |
| --- | --- |

—

afsmeltet fedt

| c) | Det substrat, som insekterne eller deres larver fodres med, har ikke været i kontakt med andre råvarer af animalsk oprindelse end dem, der er nævnt i litra b), og substratet indeholdt ikke gødning, køkken- og madaffald eller andet affald.« |
| --- | --- |

c)

Det substrat, som insekterne eller deres larver fodres med, har ikke været i kontakt med andre råvarer af animalsk oprindelse end dem, der er nævnt i litra b), og substratet indeholdt ikke gødning, køkken- og madaffald eller andet affald.«

| 3) | I bilag XV foretages følgende ændringer:






  a) | I kapitel 1 affattes titlen på sundhedscertifikatet således:


  »Sundhedscertifikat


  for forarbejdet animalsk protein, bortset fra animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, og som sendes til EU eller i transit gennem EU (2), herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr
  «. |
| --- | --- | --- |

3)

I bilag XV foretages følgende ændringer:

a)

I kapitel 1 affattes titlen på sundhedscertifikatet således:

»Sundhedscertifikat

for forarbejdet animalsk protein, bortset fra animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, og som sendes til EU eller i transit gennem EU (2), herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr
  «.

| b) | Følgende indsættes som kapitel 1a:

  »KAPITEL 1a

  Sundhedscertifikat


  for forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, og som sendes til EU eller i transit gennem EU, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr




  Tekst af billedet

  LAND:
  Veterinærcertifikat til brug ved import til EU
  Del I: Nærmere oplysninger om sendingen
  I.1. Afsender
  Navn
  Adresse
  Tlf.
  I.2. Certifikatets referencenr.
  I.2.a.
  I.3. Central kompetent myndighed
  I.4. Lokal kompetent myndighed
  I.5. Modtager
  Navn
  Adresse
  Postnr.
  Tlf.
  I.6. Den person, der har ansvaret for sendingen i EU
  Navn
  Adresse
  Postnr.
  Tlf.
  I.7. Oprin-delses-land
  ISO-kode
  I.8. Oprin-delsesre-gion
  Kode
  I.9. Bestem-melsesland
  ISO-kode
  I.10. Bestem-melsesre-gion
  Kode
  I.11. Oprindelsessted
  Navn Godkendelsesnr.
  Adresse
  Navn Godkendelsesnr.
  Adresse
  Navn Godkendelsesnr.
  Adresse
  I.12. Bestemmelsessted
  Toldoplag
  Navn Godkendelsesnr.
  Adresse
  Postnr.
  I.13. Indladningssted
  I.14. Dato for afgang
  I.15. Transportmidler
  Fly Skib Togvogn
  Køretøj Andet
  Identifikation
  Dokumentreference
  I.16. Indgangsgrænsekontrolsted i EU
  I.17.




  Tekst af billedet

  I.18. Varebeskrivelse
  I.19. Varekode (HS-kode)
  I.20. Mængde
  I.21. Produktets temperatur
  Omgivelse Nedkølet Frosset
  I.22. Antal kolli
  I.23. Plombenr./containernr.
  I.24. Kollitype
  I.25. Varer attesteret til:
  Foder Teknisk brug Fremstilling af foder til selskabsdyr
  I.26. Transit til tredjeland gennem EU
  Tredjeland ISO-kode
  I.27. Import eller midlertidig indførsel til EU
  I.28. Identifikation af varerne
  Virksomhedernes godkendelsesnummer
  Art (videnskabeligt navn)
  Varens art
  Fremstillings-virksomhed
  Nettovægt
  Batchnr.




  Tekst af billedet

  LAND
  Forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr
  II. Sundhedsoplysninger
  II.a. Certifikatets referencenr.
  II.b.
  Undertegnede embedsdyrlæge erklærer herved at have læst og forstået Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (1a), særlig artikel 10, og Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (1b), særlig bilag X, kapitel II, afsnit 1, og bilag XIV, kapitel I, og attesterer, at:
  II.1. det ovenfor beskrevne forarbejdede animalske protein, der er afledt af opdrættede insekter, eller produkt udelukkende består af forarbejdet animalsk protein, der ikke er bestemt til konsum, og som:
  a) er blevet tilvirket og har været oplagret på en virksomhed eller i et anlæg, der er godkendt, valideret og under tilsyn af den kompetente myndighed, jf. artikel 24 i forordning (EF) nr. 1069/2009, og
  b) udelukkende er fremstillet af opdrættede insekter af følgende arter:
  (2) enten [— sort soldaterflue (Hermetia illucens)]
  (2) og/eller [— stueflue (Musca domestica)]
  (2) og/eller [— melskrubbe (Tenebrio molitor)]
  (2) og/eller [— hønseribille (Alphitobius diaperinus)]
  (2) og/eller [— husfårekylling (Acheta domesticus)]
  (2) og/eller [— stribet fårekylling (Gryllodes sigillatus)]
  (2) og/eller [— steppefårekylling (Gryllus assimilis)]
  og
  c) er forarbejdet i overensstemmelse med metode [1]-[2]-[3]-[4]-[5]-[7] (2), jf. kapitel III i bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011
  og
  d) det substrat, som insekterne fodres med, må kun indeholde produkter af ikke-animalsk oprindelse eller følgende produkter af animalsk oprindelse af kategori 3-materiale:
  — fiskemel
  — blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere
  — dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse
  — hydrolyseret protein fra andre dyr end drøvtyggere
  — hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind af drøvtyggere
  — gelatine og kollagen fra andre dyr end drøvtyggere
  — æg og ægprodukter
  — mælk, mælkebaserede produkter, produkter afledt af mælk samt kolostrum
  — honning
  — afsmeltet fedt
  og
  e) det substrat, som insekterne eller deres larver fodres med, har ikke været i kontakt med andre råvarer af animalsk oprindelse end dem, der er nævnt i litra d), og substratet indeholdt ikke gødning, køkken- og madaffald eller andet affald.
  Del II: Attest




  Tekst af billedet

  LAND
  Forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr
  II. Sundhedsoplysninger
  II.a. Certifikatets referencenr.
  II.b.
  II.2. en stikprøve er blevet undersøgt af den kompetente myndighed umiddelbart inden afsendelsen og fundet i overensstemmelse med følgende normer (3):
  salmonella: ingen i 25 g: n = 5, c = 0, m = 0, M = 0
  enterobakterier: n = 5, c = 2, m = 10, M = 300 i 1 g
  II.3. produktet har været omfattet af alle fornødne forholdsregler for at undgå rekontaminering med patogener efter behandlingen
  II.4. slutproduktet er:
  (2) enten [pakket i nye eller steriliserede sække]
  (2) eller [transporteret i løs vægt i containere eller andre transportmidler, som inden brugen er grundigt rengjort og desinficeret, og som]
  er forsynet med etiketter med teksten: »IKKE TIL KONSUM/FORARBEJDET PROTEIN FRA INSEKTER — MÅ IKKE ANVENDES I FODER TIL OPDRÆTTEDE DYR, BORTSET FRA AKVAKULTURDYR OG PELSDYR«
  II.5. slutproduktet har været oplagret på lukkede lagre
  II.6. det ovenfor beskrevne forarbejdede animalske protein, der er afledt af opdrættede insekter, eller produkt ikke indeholder og ikke er afledt af:
  (2) enten [a) specificeret risikomateriale som defineret i punkt 1 i bilag V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 (4)
  b) maskinsepareret kød fra knogler fra kvæg, får og geder, undtagen hvis de dyr, som de animalske biprodukter eller afledte produkter er fremstillet af, er født, udelukkende opdrættet og slagtet i et land eller en region, der, jf. Kommissionens afgørelse 2007/453/EF (5), er klassificeret som et land eller en region med en ubetydelig BSE-risiko, hvor der ikke har været nogen nationale BSE-tilfælde
  c) animalske biprodukter eller afledte produkter fra dyr, som er blevet aflivet, efter bedøvelse, ved laceration af centralnervevæv ved hjælp af et aflangt stavformet instrument, der føres ind i kraniehulen, eller ved indsprøjtning af en gas i kraniehulen, medmindre der er tale om dyr, der er født, udelukkende opdrættet og slagtet i et land eller en region, der i overensstemmelse med beslutning 2007/453/EF er klassificeret som et land eller en region med ubetydelig BSE-risiko.]
  (2) eller [andet materiale fra kvæg, får eller geder end materiale fra dyr, der er født, udelukkende opdrættet og slagtet i et land eller en region, der, jf. afgørelse 2007/453/EF, er klassificeret som et land eller en region med en ubetydelig BSE-risiko.]
  II.7. følgende gælder for det ovenfor beskrevne forarbejdede animalske protein eller produkt:
  (2) enten [Det indeholder ikke mælk eller mælkeprodukter fra får eller geder.]
  (2) eller [Det indeholder mælk eller mælkeprodukter fra får eller geder, som:]
  a) kommer fra får og geder, der siden fødslen udelukkende er blevet holdt i et land, hvor følgende betingelser er opfyldt:
  i) Det er obligatorisk at anmelde klassisk scrapie.
  ii) Der er indført et oplysnings- og overvågningssystem.
  iii) Der gælder officielle restriktioner for fåre- eller gedebedrifter i tilfælde af mistanke om TSE, eller hvis klassisk scrapie er blevet bekræftet.
  iv) Får og geder, der er smittet med klassisk scrapie, slås ned og destrueres fuldstændigt.
  v) Fodring af får og geder med kød- og benmel eller grever fra drøvtyggere, som defineret i Verdensorganisationen for Dyresundheds (OIE) Terrestrial Animal Health Code, er blevet forbudt, og forbuddet er reelt blevet håndhævet i hele landet i en periode på mindst de seneste syv år.




  Tekst af billedet

  LAND
  Forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr
  II. Sundhedsoplysninger
  II.a. Certifikatets referencenr.
  II.b.
  b) kommer fra bedrifter, der ikke er omfattet af officielle restriktioner på grund af mistanke om TSE
  c) kommer fra bedrifter, hvor der ikke er blevet diagnosticeret nogen tilfælde af klassisk scrapie i de seneste syv år, eller hvor følgende gør sig gældende efter bekræftelse af et tilfælde af klassisk scrapie:
  (2) enten [Alle får og geder på bedriften er slået ned og destrueret eller slagtet, bortset fra avlsvæddere af ARR/ARR-genotypen, avlsmoderfår med mindst én ARR-allel og ingen VRQ-allel og andre får med mindst én ARR-allel.]
  (2) eller [Alle dyr, hos hvilke klassisk scrapie er blevet bekræftet, er slået ned og destrueret, og bedriften har i mindst to år siden det sidste bekræftede tilfælde af klassisk scrapie været underkastet intensiveret TSE-overvågning, herunder undersøgelse med negativt resultat for forekomst af TSE i overensstemmelse med laboratoriemetoderne i kapitel C, punkt 3.2, i bilag X til forordning (EF) nr. 999/2001, af alle de følgende dyr over 18 måneder, bortset fra får af ARR/ARR-genotypen:
  — dyr, som er blevet slagtet med henblik på konsum og
  — dyr, der er selvdøde eller er blevet slået ned på bedriften, men som ikke er blevet aflivet som led i en sygdomsudryddelseskampagne.]]
  Bemærkninger
  Del I:
  — Rubrik I.6: Den person, der har ansvaret for sendingen i EU: Denne rubrik skal kun udfyldes, hvis certifikatet vedrører varer i transit; den kan udfyldes, hvis certifikatet vedrører en importvare.
  — Rubrik I.12: Bestemmelsessted: Denne rubrik skal kun udfyldes, hvis certifikatet vedrører varer i transit. Produkterne i transit må kun oplagres i frizoner, frilagre og toldoplag.
  — Rubrik I.15: Registreringsnummer (jernbanevogne eller container og lastbiler), rutenummer (fly) eller navn (skib); oplysningerne fremlægges ved af- og genpålæsning.
  — Rubrik I.19: Anvend den relevante HS-kode: 05.05; 05.06; 05.07; 05.11 eller 23.01.
  — Rubrik I.25: teknisk brug: ethvert andet anvendelsesformål end foder.
  — Rubrik I.26 og I.27: Udfyldes som relevant, alt efter om certifikatet vedrører transit eller import.
  — Rubrik I.28: Art: Angiv det videnskabelige navn for insekter.
  Del II:
  (1a) EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1.
  (1b) EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1.
  (2) Det ikke-relevante overstreges.
  (3) Hvor:
  n = antallet af udtagne prøver, der skal undersøges
  m = tærskelværdien for antallet af bakterier; resultatet betragtes som tilfredsstillende, hvis antallet af bakterier i alle udtagne prøver ikke overstiger m




  Tekst af billedet

  LAND
  Forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr
  II. Sundhedsoplysninger
  II.a. Certifikatets referencenr.
  II.b.
  M = maksimumsværdien for antallet af bakterier; resultatet betragtes som utilfredsstillende, hvis antallet af bakterier i en eller flere af de udtagne prøver er M eller derover, og
  c = antallet af udtagne prøver, hvis bakterietal kan ligge mellem m og M, idet prøven stadig betragtes som acceptabel, hvis bakterietallet i de andre udtagne prøver er m eller derunder.
  (4) EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.
  (5) Kommissionens beslutning 2007/453/EF af 29. juni 2007 om fastsættelse af BSE-status for medlemsstater eller tredjelande eller deres regioner i henhold til deres BSE-risiko (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 84).
  — Underskriften og stemplet skal have en farve, der afviger fra påtrykkets farve.
  — Den person, der har ansvaret for sendingen i EU: Dette certifikat er kun til veterinærformål og skal ledsage sendingen, indtil den ankommer til grænsekontrolstedet.
  Embedsdyrlæge/officiel inspektør
  Navn (med blokbogstaver): Stilling og titel:
  Dato: Underskrift:
  Stempel:

  « |
| --- | --- |

b)

Følgende indsættes som kapitel 1a:

»KAPITEL 1a

Sundhedscertifikat

for forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, og som sendes til EU eller i transit gennem EU, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr

LAND:

Veterinærcertifikat til brug ved import til EU

Del I: Nærmere oplysninger om sendingen

I.1. Afsender

Navn

Adresse

Tlf.

I.2. Certifikatets referencenr.

I.2.a.

I.3. Central kompetent myndighed

I.4. Lokal kompetent myndighed

I.5. Modtager

Navn

Adresse

Postnr.

Tlf.

I.6. Den person, der har ansvaret for sendingen i EU

Navn

Adresse

Postnr.

Tlf.

I.7. Oprin-delses-land

ISO-kode

I.8. Oprin-delsesre-gion

Kode

I.9. Bestem-melsesland

ISO-kode

I.10. Bestem-melsesre-gion

Kode

I.11. Oprindelsessted

Navn Godkendelsesnr.

Adresse

Navn Godkendelsesnr.

Adresse

Navn Godkendelsesnr.

Adresse

I.12. Bestemmelsessted

Toldoplag

Navn Godkendelsesnr.

Adresse

Postnr.

I.13. Indladningssted

I.14. Dato for afgang

I.15. Transportmidler

Fly Skib Togvogn

Køretøj Andet

Identifikation

Dokumentreference

I.16. Indgangsgrænsekontrolsted i EU

I.17.

I.18. Varebeskrivelse

I.19. Varekode (HS-kode)

I.20. Mængde

I.21. Produktets temperatur

Omgivelse Nedkølet Frosset

I.22. Antal kolli

I.23. Plombenr./containernr.

I.24. Kollitype

I.25. Varer attesteret til:

Foder Teknisk brug Fremstilling af foder til selskabsdyr

I.26. Transit til tredjeland gennem EU

Tredjeland ISO-kode

I.27. Import eller midlertidig indførsel til EU

I.28. Identifikation af varerne

Virksomhedernes godkendelsesnummer

Art (videnskabeligt navn)

Varens art

Fremstillings-virksomhed

Nettovægt

Batchnr.

LAND

Forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr

II. Sundhedsoplysninger

II.a. Certifikatets referencenr.

II.b.

Undertegnede embedsdyrlæge erklærer herved at have læst og forstået Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (1a), særlig artikel 10, og Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 (1b), særlig bilag X, kapitel II, afsnit 1, og bilag XIV, kapitel I, og attesterer, at:

II.1. det ovenfor beskrevne forarbejdede animalske protein, der er afledt af opdrættede insekter, eller produkt udelukkende består af forarbejdet animalsk protein, der ikke er bestemt til konsum, og som:

a) er blevet tilvirket og har været oplagret på en virksomhed eller i et anlæg, der er godkendt, valideret og under tilsyn af den kompetente myndighed, jf. artikel 24 i forordning (EF) nr. 1069/2009, og

b) udelukkende er fremstillet af opdrættede insekter af følgende arter:

(2) enten [— sort soldaterflue (Hermetia illucens)]

(2) og/eller [— stueflue (Musca domestica)]

(2) og/eller [— melskrubbe (Tenebrio molitor)]

(2) og/eller [— hønseribille (Alphitobius diaperinus)]

(2) og/eller [— husfårekylling (Acheta domesticus)]

(2) og/eller [— stribet fårekylling (Gryllodes sigillatus)]

(2) og/eller [— steppefårekylling (Gryllus assimilis)]

og

c) er forarbejdet i overensstemmelse med metode [1]-[2]-[3]-[4]-[5]-[7] (2), jf. kapitel III i bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011

og

d) det substrat, som insekterne fodres med, må kun indeholde produkter af ikke-animalsk oprindelse eller følgende produkter af animalsk oprindelse af kategori 3-materiale:

— fiskemel

— blodprodukter fra andre dyr end drøvtyggere

— dicalciumphosphat og tricalciumphosphat af animalsk oprindelse

— hydrolyseret protein fra andre dyr end drøvtyggere

— hydrolyseret protein fremstillet af huder og skind af drøvtyggere

— gelatine og kollagen fra andre dyr end drøvtyggere

— æg og ægprodukter

— mælk, mælkebaserede produkter, produkter afledt af mælk samt kolostrum

— honning

— afsmeltet fedt

og

e) det substrat, som insekterne eller deres larver fodres med, har ikke været i kontakt med andre råvarer af animalsk oprindelse end dem, der er nævnt i litra d), og substratet indeholdt ikke gødning, køkken- og madaffald eller andet affald.

Del II: Attest

LAND

Forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr

II. Sundhedsoplysninger

II.a. Certifikatets referencenr.

II.b.

II.2. en stikprøve er blevet undersøgt af den kompetente myndighed umiddelbart inden afsendelsen og fundet i overensstemmelse med følgende normer (3):

salmonella: ingen i 25 g: n = 5, c = 0, m = 0, M = 0

enterobakterier: n = 5, c = 2, m = 10, M = 300 i 1 g

II.3. produktet har været omfattet af alle fornødne forholdsregler for at undgå rekontaminering med patogener efter behandlingen

II.4. slutproduktet er:

(2) enten [pakket i nye eller steriliserede sække]

(2) eller [transporteret i løs vægt i containere eller andre transportmidler, som inden brugen er grundigt rengjort og desinficeret, og som]

er forsynet med etiketter med teksten: »IKKE TIL KONSUM/FORARBEJDET PROTEIN FRA INSEKTER — MÅ IKKE ANVENDES I FODER TIL OPDRÆTTEDE DYR, BORTSET FRA AKVAKULTURDYR OG PELSDYR«

II.5. slutproduktet har været oplagret på lukkede lagre

II.6. det ovenfor beskrevne forarbejdede animalske protein, der er afledt af opdrættede insekter, eller produkt ikke indeholder og ikke er afledt af:

(2) enten [a) specificeret risikomateriale som defineret i punkt 1 i bilag V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 (4)

b) maskinsepareret kød fra knogler fra kvæg, får og geder, undtagen hvis de dyr, som de animalske biprodukter eller afledte produkter er fremstillet af, er født, udelukkende opdrættet og slagtet i et land eller en region, der, jf. Kommissionens afgørelse 2007/453/EF (5), er klassificeret som et land eller en region med en ubetydelig BSE-risiko, hvor der ikke har været nogen nationale BSE-tilfælde

c) animalske biprodukter eller afledte produkter fra dyr, som er blevet aflivet, efter bedøvelse, ved laceration af centralnervevæv ved hjælp af et aflangt stavformet instrument, der føres ind i kraniehulen, eller ved indsprøjtning af en gas i kraniehulen, medmindre der er tale om dyr, der er født, udelukkende opdrættet og slagtet i et land eller en region, der i overensstemmelse med beslutning 2007/453/EF er klassificeret som et land eller en region med ubetydelig BSE-risiko.]

(2) eller [andet materiale fra kvæg, får eller geder end materiale fra dyr, der er født, udelukkende opdrættet og slagtet i et land eller en region, der, jf. afgørelse 2007/453/EF, er klassificeret som et land eller en region med en ubetydelig BSE-risiko.]

II.7. følgende gælder for det ovenfor beskrevne forarbejdede animalske protein eller produkt:

(2) enten [Det indeholder ikke mælk eller mælkeprodukter fra får eller geder.]

(2) eller [Det indeholder mælk eller mælkeprodukter fra får eller geder, som:]

a) kommer fra får og geder, der siden fødslen udelukkende er blevet holdt i et land, hvor følgende betingelser er opfyldt:

i) Det er obligatorisk at anmelde klassisk scrapie.

ii) Der er indført et oplysnings- og overvågningssystem.

iii) Der gælder officielle restriktioner for fåre- eller gedebedrifter i tilfælde af mistanke om TSE, eller hvis klassisk scrapie er blevet bekræftet.

iv) Får og geder, der er smittet med klassisk scrapie, slås ned og destrueres fuldstændigt.

v) Fodring af får og geder med kød- og benmel eller grever fra drøvtyggere, som defineret i Verdensorganisationen for Dyresundheds (OIE) Terrestrial Animal Health Code, er blevet forbudt, og forbuddet er reelt blevet håndhævet i hele landet i en periode på mindst de seneste syv år.

LAND

Forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr

II. Sundhedsoplysninger

II.a. Certifikatets referencenr.

II.b.

b) kommer fra bedrifter, der ikke er omfattet af officielle restriktioner på grund af mistanke om TSE

c) kommer fra bedrifter, hvor der ikke er blevet diagnosticeret nogen tilfælde af klassisk scrapie i de seneste syv år, eller hvor følgende gør sig gældende efter bekræftelse af et tilfælde af klassisk scrapie:

(2) enten [Alle får og geder på bedriften er slået ned og destrueret eller slagtet, bortset fra avlsvæddere af ARR/ARR-genotypen, avlsmoderfår med mindst én ARR-allel og ingen VRQ-allel og andre får med mindst én ARR-allel.]

(2) eller [Alle dyr, hos hvilke klassisk scrapie er blevet bekræftet, er slået ned og destrueret, og bedriften har i mindst to år siden det sidste bekræftede tilfælde af klassisk scrapie været underkastet intensiveret TSE-overvågning, herunder undersøgelse med negativt resultat for forekomst af TSE i overensstemmelse med laboratoriemetoderne i kapitel C, punkt 3.2, i bilag X til forordning (EF) nr. 999/2001, af alle de følgende dyr over 18 måneder, bortset fra får af ARR/ARR-genotypen:

— dyr, som er blevet slagtet med henblik på konsum og

— dyr, der er selvdøde eller er blevet slået ned på bedriften, men som ikke er blevet aflivet som led i en sygdomsudryddelseskampagne.]]

Bemærkninger

Del I:

— Rubrik I.6: Den person, der har ansvaret for sendingen i EU: Denne rubrik skal kun udfyldes, hvis certifikatet vedrører varer i transit; den kan udfyldes, hvis certifikatet vedrører en importvare.

— Rubrik I.12: Bestemmelsessted: Denne rubrik skal kun udfyldes, hvis certifikatet vedrører varer i transit. Produkterne i transit må kun oplagres i frizoner, frilagre og toldoplag.

— Rubrik I.15: Registreringsnummer (jernbanevogne eller container og lastbiler), rutenummer (fly) eller navn (skib); oplysningerne fremlægges ved af- og genpålæsning.

— Rubrik I.19: Anvend den relevante HS-kode: 05.05; 05.06; 05.07; 05.11 eller 23.01.

— Rubrik I.25: teknisk brug: ethvert andet anvendelsesformål end foder.

— Rubrik I.26 og I.27: Udfyldes som relevant, alt efter om certifikatet vedrører transit eller import.

— Rubrik I.28: Art: Angiv det videnskabelige navn for insekter.

Del II:

(1a) EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1.

(1b) EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1.

(2) Det ikke-relevante overstreges.

(3) Hvor:

n = antallet af udtagne prøver, der skal undersøges

m = tærskelværdien for antallet af bakterier; resultatet betragtes som tilfredsstillende, hvis antallet af bakterier i alle udtagne prøver ikke overstiger m

LAND

Forarbejdet animalsk protein afledt af opdrættede insekter, der ikke er bestemt til konsum, herunder blandinger og produkter indeholdende sådant protein, bortset fra foder til selskabsdyr

II. Sundhedsoplysninger

II.a. Certifikatets referencenr.

II.b.

M = maksimumsværdien for antallet af bakterier; resultatet betragtes som utilfredsstillende, hvis antallet af bakterier i en eller flere af de udtagne prøver er M eller derover, og

c = antallet af udtagne prøver, hvis bakterietal kan ligge mellem m og M, idet prøven stadig betragtes som acceptabel, hvis bakterietallet i de andre udtagne prøver er m eller derunder.

(4) EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

(5) Kommissionens beslutning 2007/453/EF af 29. juni 2007 om fastsættelse af BSE-status for medlemsstater eller tredjelande eller deres regioner i henhold til deres BSE-risiko (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 84).

— Underskriften og stemplet skal have en farve, der afviger fra påtrykkets farve.

— Den person, der har ansvaret for sendingen i EU: Dette certifikat er kun til veterinærformål og skal ledsage sendingen, indtil den ankommer til grænsekontrolstedet.

Embedsdyrlæge/officiel inspektør

Navn (med blokbogstaver): Stilling og titel:

Dato: Underskrift:

Stempel:

---

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/117 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/117

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2017/894

af 24. maj 2017

om ændring af bilag III og VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår genotypebestemmelse af får

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1), særlig artikel 23, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (i det følgende benævnt »TSE«) hos kvæg, får og geder. Forordningen gælder for produktion og markedsføring af levende dyr og animalske produkter og i visse særlige tilfælde for eksport heraf. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (i det følgende benævnt »TSE«) hos kvæg, får og geder. Forordningen gælder for produktion og markedsføring af levende dyr og animalske produkter og i visse særlige tilfælde for eksport heraf.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 999/2001 skal hver medlemsstat gennemføre et årligt overvågningsprogram for TSE i overensstemmelse med bilag III til nævnte forordning, i hvilket der er fastsat regler for et overvågningssystem. Der er ved kapitel A, del II, i nævnte bilag fastsat regler for overvågning af får og geder, og i henhold til del II, punkt 8.2, i nævnte kapitel skal alle medlemsstater bestemme prionproteinets genotype for codon 136, 141, 154 og 171 i en minimumsstikprøve af får, der er repræsentativ for hele medlemsstatens fårepopulation, og som omfatter mindst 600 dyr i medlemsstater med en fårepopulation på over 750 000 voksne dyr og mindst 100 dyr i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 999/2001 skal hver medlemsstat gennemføre et årligt overvågningsprogram for TSE i overensstemmelse med bilag III til nævnte forordning, i hvilket der er fastsat regler for et overvågningssystem. Der er ved kapitel A, del II, i nævnte bilag fastsat regler for overvågning af får og geder, og i henhold til del II, punkt 8.2, i nævnte kapitel skal alle medlemsstater bestemme prionproteinets genotype for codon 136, 141, 154 og 171 i en minimumsstikprøve af får, der er repræsentativ for hele medlemsstatens fårepopulation, og som omfatter mindst 600 dyr i medlemsstater med en fårepopulation på over 750 000 voksne dyr og mindst 100 dyr i andre medlemsstater.

| (3) | Siden indførelsen af kravet om genotypebestemmelse ved tilfældig stikprøveudtagning, jf. kapitel A, del II, punkt 8.2, i bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001, har man nået det oprindelige mål om at kortlægge genotyper af får, der er modtagelige over for scrapie, og om at identificere resistente genotyper af får pr. land. Dog er genotypebestemmelse af får ved tilfældig stikprøveudtagning fortsat nyttig i medlemsstater, der i overensstemmelse med artikel 6a i forordning (EF) nr. 999/2001 og kapitel C i bilag VII hertil gennemfører et avlsprogram med henblik på selektion af TSE-resistens hos deres egne fårepopulationer, og hvis avlsprogram har til formål at indvirke på den genetiske profil af deres samlede fårepopulation. Genotypebestemmelse af en del af hele deres fårepopulation ved tilfældig stikprøveudtagning giver de pågældende medlemsstater mulighed for at vurdere, hvorvidt det avlsprogram, der gennemføres, har den ønskede virkning, som er at øge hyppigheden af ARR-allelen og samtidig reducere prævalensen af de alleler, man har konstateret bidrager til TSE-modtagelighed. |
| --- | --- |

(3)

Siden indførelsen af kravet om genotypebestemmelse ved tilfældig stikprøveudtagning, jf. kapitel A, del II, punkt 8.2, i bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001, har man nået det oprindelige mål om at kortlægge genotyper af får, der er modtagelige over for scrapie, og om at identificere resistente genotyper af får pr. land. Dog er genotypebestemmelse af får ved tilfældig stikprøveudtagning fortsat nyttig i medlemsstater, der i overensstemmelse med artikel 6a i forordning (EF) nr. 999/2001 og kapitel C i bilag VII hertil gennemfører et avlsprogram med henblik på selektion af TSE-resistens hos deres egne fårepopulationer, og hvis avlsprogram har til formål at indvirke på den genetiske profil af deres samlede fårepopulation. Genotypebestemmelse af en del af hele deres fårepopulation ved tilfældig stikprøveudtagning giver de pågældende medlemsstater mulighed for at vurdere, hvorvidt det avlsprogram, der gennemføres, har den ønskede virkning, som er at øge hyppigheden af ARR-allelen og samtidig reducere prævalensen af de alleler, man har konstateret bidrager til TSE-modtagelighed.

| (4) | Der er ved kapitel C i bilag VII til forordning (EF) nr. 999/2001 fastsat minimumskrav for avlsprogrammer med henblik på TSE-resistens hos får i medlemsstaterne, og i henhold til del 1, punkt 1, i nævnte kapitel skal avlsprogrammet fokusere på besætninger af høj genetisk værdi. Punkt 1, andet afsnit, giver medlemsstater, der gennemfører et avlsprogram, mulighed for at beslutte at tillade, at der i besætninger, der ikke deltager i avlsprogrammet, kun udtages prøver fra og foretages genotypebestemmelse af avlsvæddere. Denne bestemmelse anvendes, hvis en medlemsstats avlsprogram har til formål at indvirke på den genetiske profil af dets samlede fårepopulation. Kravet om genotypebestemmelse ved tilfældig stikprøveudtagning, jf. kapitel A, del II, punkt 8.2, i bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001, bør derfor begrænses til medlemsstater, der gennemfører et avlsprogram, og som tillader, at der udtages prøver fra og foretages genotypebestemmelse af avlsvæddere i besætninger, der ikke deltager i avlsprogrammet. |
| --- | --- |

(4)

Der er ved kapitel C i bilag VII til forordning (EF) nr. 999/2001 fastsat minimumskrav for avlsprogrammer med henblik på TSE-resistens hos får i medlemsstaterne, og i henhold til del 1, punkt 1, i nævnte kapitel skal avlsprogrammet fokusere på besætninger af høj genetisk værdi. Punkt 1, andet afsnit, giver medlemsstater, der gennemfører et avlsprogram, mulighed for at beslutte at tillade, at der i besætninger, der ikke deltager i avlsprogrammet, kun udtages prøver fra og foretages genotypebestemmelse af avlsvæddere. Denne bestemmelse anvendes, hvis en medlemsstats avlsprogram har til formål at indvirke på den genetiske profil af dets samlede fårepopulation. Kravet om genotypebestemmelse ved tilfældig stikprøveudtagning, jf. kapitel A, del II, punkt 8.2, i bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001, bør derfor begrænses til medlemsstater, der gennemfører et avlsprogram, og som tillader, at der udtages prøver fra og foretages genotypebestemmelse af avlsvæddere i besætninger, der ikke deltager i avlsprogrammet.

| (5) | I udtalelsen fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets Ekspertpanel for Biologiske Farer (BIOHAZ) vedrørende avlsprogrammet med henblik på TSE-resistens hos får af 13. juli 2006 (2) (i det følgende benævnt »EFSA's udtalelse«) vurderedes det, at det nuværende krav, jf. kapitel A, del II, punkt 8.2, i bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001, om genotypebestemmelse af 100 eller 600 dyr ved tilfældig stikprøveudtagning årligt, afhængigt af størrelsen af medlemsstatens fårepopulation, synes uhensigtsmæssigt med hensyn til at overvåge virkningen af et avlsprogram på en medlemsstats samlede fårepopulation på grund af stikprøvens ringe størrelse. I EFSA's udtalelse anbefaledes det at øge størrelsen af stikprøven, og det bemærkedes, at det — hvis man antager, at den genotype, som overvågningen retter sig imod, har en prævalens på 50 % — ville være nødvendigt at teste 1 560 dyr hvert år for at kunne påvise en ændring på 5 % i genotypens prævalens med et konfidensniveau på 95 %. Da der sandsynligvis ikke sker en ændring på 5 % i en genotypes prævalens i hele fårepopulationen inden for et år, bør der foretages sådan genotypebestemmelse ved tilfældig stikprøveudtagning én gang hvert tredje år. |
| --- | --- |

(5)

I udtalelsen fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets Ekspertpanel for Biologiske Farer (BIOHAZ) vedrørende avlsprogrammet med henblik på TSE-resistens hos får af 13. juli 2006 (2) (i det følgende benævnt »EFSA's udtalelse«) vurderedes det, at det nuværende krav, jf. kapitel A, del II, punkt 8.2, i bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001, om genotypebestemmelse af 100 eller 600 dyr ved tilfældig stikprøveudtagning årligt, afhængigt af størrelsen af medlemsstatens fårepopulation, synes uhensigtsmæssigt med hensyn til at overvåge virkningen af et avlsprogram på en medlemsstats samlede fårepopulation på grund af stikprøvens ringe størrelse. I EFSA's udtalelse anbefaledes det at øge størrelsen af stikprøven, og det bemærkedes, at det — hvis man antager, at den genotype, som overvågningen retter sig imod, har en prævalens på 50 % — ville være nødvendigt at teste 1 560 dyr hvert år for at kunne påvise en ændring på 5 % i genotypens prævalens med et konfidensniveau på 95 %. Da der sandsynligvis ikke sker en ændring på 5 % i en genotypes prævalens i hele fårepopulationen inden for et år, bør der foretages sådan genotypebestemmelse ved tilfældig stikprøveudtagning én gang hvert tredje år.

| (6) | I EFSA's udtalelse anbefaledes det også, at der blev indsamlet epidemiologisk relevante data, for eksempel vedrørende regionen, typen af besætning og dyrets køn, med henblik på efterfølgende tilpasning og overvågning af, at stikprøveplanen er korrekt udformet. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at fastsætte den nøjagtige stikprøvestørrelse samt hyppigheden af deres repræsentative stikprøveudtagning og genotypebestemmelse af den nationale fårepopulation under hensyntagen til epidemiologiske data indsamlet under tidligere stikprøveudtagninger, forudsat at stikprøveplanen gør det muligt at påvise en ændring på 5 % i en genotypes prævalens med et konfidensniveau på 95 %. |
| --- | --- |

(6)

I EFSA's udtalelse anbefaledes det også, at der blev indsamlet epidemiologisk relevante data, for eksempel vedrørende regionen, typen af besætning og dyrets køn, med henblik på efterfølgende tilpasning og overvågning af, at stikprøveplanen er korrekt udformet. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at fastsætte den nøjagtige stikprøvestørrelse samt hyppigheden af deres repræsentative stikprøveudtagning og genotypebestemmelse af den nationale fårepopulation under hensyntagen til epidemiologiske data indsamlet under tidligere stikprøveudtagninger, forudsat at stikprøveplanen gør det muligt at påvise en ændring på 5 % i en genotypes prævalens med et konfidensniveau på 95 %.

| (7) | Kravet om genotypebestemmelse ved tilfældig stikprøveudtagning, jf. kapitel A, del II, punkt 8.2, i bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001, bør derfor udgå og i kapitel C, del 1, i bilag VII til samme forordning erstattes af et krav om, at medlemsstater, der gennemfører et avlsprogram for får, og som tillader, at der udtages prøver fra og foretages genotypebestemmelse af avlsvæddere i besætninger, der ikke deltager i avlsprogrammet, bør foretage genotypebestemmelse af en tilfældigt udtaget stikprøve af får, der er repræsentativ for medlemsstatens fårepopulation — enten af mindst 1 560 dyr én gang hvert tredje år eller af en stikprøve, hvor størrelsen og hyppigheden, hvormed den udtages, fastsættes af medlemsstaterne på grundlag af kriterierne i foregående betragtning. |
| --- | --- |

(7)

Kravet om genotypebestemmelse ved tilfældig stikprøveudtagning, jf. kapitel A, del II, punkt 8.2, i bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001, bør derfor udgå og i kapitel C, del 1, i bilag VII til samme forordning erstattes af et krav om, at medlemsstater, der gennemfører et avlsprogram for får, og som tillader, at der udtages prøver fra og foretages genotypebestemmelse af avlsvæddere i besætninger, der ikke deltager i avlsprogrammet, bør foretage genotypebestemmelse af en tilfældigt udtaget stikprøve af får, der er repræsentativ for medlemsstatens fårepopulation — enten af mindst 1 560 dyr én gang hvert tredje år eller af en stikprøve, hvor størrelsen og hyppigheden, hvormed den udtages, fastsættes af medlemsstaterne på grundlag af kriterierne i foregående betragtning.

| (8) | Bilag III og VII til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(8)

Bilag III og VII til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres.

| (9) | Da genotypebestemmelse ved tilfældig stikprøveudtagning tilrettelægges pr. kalenderår, bør denne ændring anvendes fra den 1. januar 2018. |
| --- | --- |

(9)

Da genotypebestemmelse ved tilfældig stikprøveudtagning tilrettelægges pr. kalenderår, bør denne ændring anvendes fra den 1. januar 2018.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag III og VII til forordning (EF) nr. 999/2001 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2018.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  
  The EFSA Journal (2006) 382, 1-46.

2

The EFSA Journal

---

BILAG

I bilag III og VII til forordning (EF) nr. 999/2001 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag III foretages følgende ændringer:






  a) | Kapitel A, del II, punkt 8, affattes således:
  »8.   Genotypebestemmelse

  Prionproteinets genotype for codon 136, 154 og 171 bestemmes for hvert enkelt positivt TSE-tilfælde hos får. TSE-tilfælde fundet hos får af genotyper kodende for alanin på begge alleler i codon 136, arginin på begge alleler i codon 154 og arginin på begge alleler i codon 171 indberettes straks til Kommissionen. Hvis det TSE-positive tilfælde er et atypisk scrapietilfælde, bestemmes ligeledes prionproteinets genotype for codon 141.« |
| --- | --- | --- |

1)

I bilag III foretages følgende ændringer:

a)

Kapitel A, del II, punkt 8, affattes således:

»8.   Genotypebestemmelse

Prionproteinets genotype for codon 136, 154 og 171 bestemmes for hvert enkelt positivt TSE-tilfælde hos får. TSE-tilfælde fundet hos får af genotyper kodende for alanin på begge alleler i codon 136, arginin på begge alleler i codon 154 og arginin på begge alleler i codon 171 indberettes straks til Kommissionen. Hvis det TSE-positive tilfælde er et atypisk scrapietilfælde, bestemmes ligeledes prionproteinets genotype for codon 141.«

| b) | Kapitel B, del I, afsnit A, punkt 8, affattes således:






  »8. | Genotype og om muligt race for hvert kreatur, der er fundet positivt for TSE og undersøgt i henhold til kapitel A, del II, punkt 8.« |
| --- | --- | --- |

b)

Kapitel B, del I, afsnit A, punkt 8, affattes således:

»8.

| 2) | I bilag VII, kapitel C, del 1, tilføjes følgende som punkt 8:






  »8. | Hvis medlemsstaten, jf. punkt 1, andet afsnit, tillader, at der udtages prøver fra og foretages genotypebestemmelse af avlsvæddere i besætninger, der ikke deltager i avlsprogrammet, skal prionproteinets genotype for codon 136, 141, 154 og 171 bestemmes for en minimumsstikprøve, der er repræsentantiv for hele medlemsstatens fårepopulation, enten:






  a) | én gang hvert tredje år med en minimumsstikprøve på mindst 1 560 får eller |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag VII, kapitel C, del 1, tilføjes følgende som punkt 8:

»8.

a)

én gang hvert tredje år med en minimumsstikprøve på mindst 1 560 får eller

| b) | med en hyppighed og en stikprøvestørrelse, der fastsættes af medlemsstaten på grundlag af opfyldelse af følgende kriterier:






  i) | Stikprøven er udformet, således at den tager hensyn til relevante epidemiologiske data indsamlet under tidligere undersøgelser, herunder data vedrørende prionproteinets genotype hos får for codon 136, 141, 154 og 171 ud fra race, region, alder, køn og type af besætning. |
| --- | --- | --- |

b)

med en hyppighed og en stikprøvestørrelse, der fastsættes af medlemsstaten på grundlag af opfyldelse af følgende kriterier:

i)

Stikprøven er udformet, således at den tager hensyn til relevante epidemiologiske data indsamlet under tidligere undersøgelser, herunder data vedrørende prionproteinets genotype hos får for codon 136, 141, 154 og 171 ud fra race, region, alder, køn og type af besætning.

| ii) | Stikprøven er udformet, således at den som minimum gør det muligt at påvise en ændring på 5 % i en genotypes prævalens i løbet af en treårig periode med et effektniveau på 80 % og et konfidensniveau på 95 %.« |
| --- | --- |

ii)

Stikprøven er udformet, således at den som minimum gør det muligt at påvise en ændring på 5 % i en genotypes prævalens i løbet af en treårig periode med et effektniveau på 80 % og et konfidensniveau på 95 %.«

---

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/120 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/120

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/895

af 24. maj 2017

om godkendelse af et præparat af 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger og æglæggende høner (indehaver af godkendelsen er Fertinagro Nutrientes S.L.)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser.

| (2) | Der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af et præparat af 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094). Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af et præparat af 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094). Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Ansøgningen vedrører godkendelse i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« af et præparat af 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger og æglæggende høner. |
| --- | --- |

(3)

Ansøgningen vedrører godkendelse i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« af et præparat af 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger og æglæggende høner.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 19. oktober 2016 (2), at 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094) på de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelig virkning på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet potentielt kan være effektivt med hensyn til at forbedre tilgængeligheden af fytatfosfor i ernæring til målarterne. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Autoriteten har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der er blevet forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 19. oktober 2016 (2), at 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094) på de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelig virkning på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet potentielt kan være effektivt med hensyn til at forbedre tilgængeligheden af fytatfosfor i ernæring til målarterne. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Autoriteten har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der er blevet forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (5) | Vurderingen af 3-fytase viser, at betingelserne for godkendelse af 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094), jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af præparatet bør derfor godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af 3-fytase viser, at betingelserne for godkendelse af 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094), jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af præparatet bør derfor godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »fordøjelighedsfremmende stoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastlagt i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2016;14(11):4622.

2

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktive enheder/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer |
| 4a25 | Fertinagro Nutrientes S.L. | 3-fytase
  EC 3.1.3.8 | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094) med en aktivitet på mindst: 1 000 FTU (1) /ml
  Flydende form

  Aktivstoffets karakteristika

  3-fytase (EC 3.1.3.8) produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094)

  Analysemetode
   (2)

  Til kvantificering af 3-fytaseaktivitet i fodertilsætningsstoffet:






  — | kolorimetri baseret på fytases enzymatiske reaktion på fytat |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

Aktive enheder/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer

4a25

Fertinagro Nutrientes S.L.

3-fytase

EC 3.1.3.8

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af 3-fytase produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094) med en aktivitet på mindst: 1 000 FTU (1) /ml

Flydende form

Aktivstoffets karakteristika

3-fytase (EC 3.1.3.8) produceret af Komagataella pastoris (CECT 13094)

Analysemetode
   (2)

Til kvantificering af 3-fytaseaktivitet i fodertilsætningsstoffet:

—

kolorimetri baseret på fytases enzymatiske reaktion på fytat

Til kvantificering af 3-fytaseaktivitet i foderstoffer:

| — | kolorimetri baseret på fytases enzymatiske reaktion på fytat — EN ISO 30024 |
| --- | --- |

—

kolorimetri baseret på fytases enzymatiske reaktion på fytat — EN ISO 30024

Slagtekyllinger

—

500 FTU

—

| 1. | I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne og stabilitet over for varmebehandling. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne og stabilitet over for varmebehandling.

| 2. | Anbefalet maksimumsdosis til slagtekyllinger og æglæggende høner: 1 000 FTU/kg fuldfoder. |
| --- | --- |

2.

Anbefalet maksimumsdosis til slagtekyllinger og æglæggende høner: 1 000 FTU/kg fuldfoder.

| 3. | Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. Hvis disse risici ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum gennem sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingerne anvendes med personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn. |
| --- | --- |

3.

Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. Hvis disse risici ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum gennem sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingerne anvendes med personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn.

14. juni 2027

Æglæggende høner

1 000 FTU

---

(1)  1 FTU er den mængde enzym, der frigiver 1 mikromol uorganisk fosfat pr. minut fra et natriumfytatsubstrat ved pH 5,5 og 37 °C.

(2)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/123 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/123

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/896

af 24. maj 2017

om godkendelse af et præparat af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) som fodertilsætningsstof i fast form til alle fjerkræarter og alle svinearter (undtagen pattegrise) (indehaver af godkendelsen er Danisco (UK) Ltd)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser.

| (2) | Anvendelsen af et præparat af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) i flydende form blev tilladt anvendt i ti år til alle fjerkræarter og alle svinearter (undtagen pattegrise) ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/899 (2). |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsen af et præparat af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) i flydende form blev tilladt anvendt i ti år til alle fjerkræarter og alle svinearter (undtagen pattegrise) ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/899 (2).

| (3) | Der er i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af et præparat af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) i fast form. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Der er i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af et præparat af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) i fast form. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Ansøgningen vedrører godkendelse i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« af et præparat af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) i fast form som fodertilsætningsstof til fjerkræ- og svinearter. |
| --- | --- |

(4)

Ansøgningen vedrører godkendelse i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« af et præparat af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) i fast form som fodertilsætningsstof til fjerkræ- og svinearter.

| (5) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 20. oktober 2016 (3), at præparatet af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) i fast form under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet, og at tilsætningsstoffet forbedrer tilgængeligheden af fytatfosfor hos målarterne. Autoriteten vurderer ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium. |
| --- | --- |

(5)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 20. oktober 2016 (3), at præparatet af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) i fast form under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet, og at tilsætningsstoffet forbedrer tilgængeligheden af fytatfosfor hos målarterne. Autoriteten vurderer ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

| (6) | Vurderingen af præparatet af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette præparat bør derfor godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(6)

Vurderingen af præparatet af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af dette præparat bør derfor godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Det i bilaget opførte præparat, der tilhører fodertilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »fordøjelighedsfremmende stoffer«, godkendes som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/899 af 8. juni 2016 om godkendelse af en 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) som fodertilsætningsstof til alle fjerkræarter og alle svinearter (undtagen pattegrise) (indehaver af godkendelsen er Danisco (UK) Ltd) (EUT L 152 af 9.6.2016, s. 15).

2

Trichoderma reesei

(3)  
  EFSA Journal 2016 14(11):4625.

3

EFSA Journal 2016 1

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktive enheder/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer |
| 4a24 | Danisco (UK) Ltd | 6-fytase EC 3.1.3.26 | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) med en aktivitet på mindst 20 000 FTU/g (1).
  Fast form

  Aktivstoffets karakteristika:

  6-fytase (EC 3.1.3.26) produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528)

  Analysemetode
   (2)

  Til kvantificering af 6-fytaseaktivitet i fodertilsætningsstoffet og forblandinger:






  — | kolorimetri baseret på fytasens enzymatiske reaktion på fytat. |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

Aktive enheder/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer

4a24

Danisco (UK) Ltd

6-fytase EC 3.1.3.26

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af 6-fytase produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) med en aktivitet på mindst 20 000 FTU/g (1).

Fast form

Aktivstoffets karakteristika:

6-fytase (EC 3.1.3.26) produceret af Trichoderma reesei (ATCC SD-6528)

Analysemetode
   (2)

Til kvantificering af 6-fytaseaktivitet i fodertilsætningsstoffet og forblandinger:

—

kolorimetri baseret på fytasens enzymatiske reaktion på fytat.

Til kvantificering af 6-fytaseaktivitet i fuldfoder:

| — | kolorimetri baseret på fytasens enzymatiske reaktion på fytat — EN ISO 30024. |
| --- | --- |

—

kolorimetri baseret på fytasens enzymatiske reaktion på fytat — EN ISO 30024.

Alle fjerkræarter

Alle svinearter (undtagen pattegrise)

—

250 FTU

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne og stabilitet over for varmebehandling. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne og stabilitet over for varmebehandling.

| 2. | Anbefalet maksimumsdosis: 2 000 FTU/kg fuldfoder. |
| --- | --- |

2.

Anbefalet maksimumsdosis: 2 000 FTU/kg fuldfoder.

| 3. | For brugere af tilsætningsstoffet og forblandinger i en foderstofvirksomhed skal der iværksættes driftsprocedurer og passende administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved indånding, hudkontakt eller øjenkontakt. I tilfælde, hvor eksponeringen via indånding, hudkontakt eller øjenkontakt ikke kan reduceres til et acceptabelt niveau ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandinger kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler. |
| --- | --- |

3.

For brugere af tilsætningsstoffet og forblandinger i en foderstofvirksomhed skal der iværksættes driftsprocedurer og passende administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved indånding, hudkontakt eller øjenkontakt. I tilfælde, hvor eksponeringen via indånding, hudkontakt eller øjenkontakt ikke kan reduceres til et acceptabelt niveau ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandinger kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler.

14. juni 2027

---

(1)  1 FTU er den mængde enzym, der frigiver 1 mikromol uorganisk fosfat pr. minut fra et natriumfytatsubstrat ved pH 5,5 og 37 °C.

(2)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/126 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/126

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/897

af 24. maj 2017

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 99,7 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 83,4 |
| 0707 00 05 | TR | 84,9 |
| ZZ | 84,9 |
| 0709 93 10 | TR | 130,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 53,1 |
| MA | 54,5 |
| TR | 48,9 |
| ZA | 91,0 |
| ZZ | 61,9 |
| 0805 50 10 | AR | 116,2 |
| TR | 153,8 |
| ZA | 150,8 |
| ZZ | 140,3 |
| 0808 10 80 | AR | 158,4 |
| BR | 117,1 |
| CL | 132,2 |
| CN | 145,5 |
| NZ | 153,3 |
| ZA | 107,8 |
| ZZ | 135,7 |
| 0809 29 00 | TR | 367,5 |
| ZZ | 367,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

99,7

TR

67,0

ZZ

83,4

0707 00 05

TR

84,9

ZZ

84,9

0709 93 10

TR

130,3

ZZ

130,3

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

53,1

MA

54,5

TR

48,9

ZA

91,0

ZZ

61,9

0805 50 10

AR

116,2

TR

153,8

ZA

150,8

ZZ

140,3

0808 10 80

AR

158,4

BR

117,1

CL

132,2

CN

145,5

NZ

153,3

ZA

107,8

ZZ

135,7

0809 29 00

TR

367,5

ZZ

367,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

DIREKTIVER

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/128 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/128

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2017/898

af 24. maj 2017

om ændring af tillæg C til bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF om sikkerhedskrav til legetøj med henblik på vedtagelse af specifikke grænseværdier for kemikalier anvendt i legetøj for så vidt angår bisphenol A

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF af 18. juni 2009 om sikkerhedskrav til legetøj (1), særlig artikel 46, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv 2009/48/EF fastlægges generelle krav til kemiske stoffer, der er klassificeret som kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (2). I tillæg C til bilag II til direktiv 2009/48/EF fastsættes specifikke grænseværdier for kemikalier anvendt i legetøj beregnet til børn under 36 måneder eller andet legetøj, der er beregnet på at blive puttet i munden. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2009/48/EF fastlægges generelle krav til kemiske stoffer, der er klassificeret som kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (2). I tillæg C til bilag II til direktiv 2009/48/EF fastsættes specifikke grænseværdier for kemikalier anvendt i legetøj beregnet til børn under 36 måneder eller andet legetøj, der er beregnet på at blive puttet i munden.

| (2) | Den specifikke grænseværdi for bisphenol A (CAS-nummer 80-05-7) er 0,1 mg/l (migrationsværdi). I europæisk standard EN 71-10:2005 (prøveforberedelse) og EN 71-11:2005 (måling) fastsættes de relevante prøvningsmetoder. |
| --- | --- |

(2)

Den specifikke grænseværdi for bisphenol A (CAS-nummer 80-05-7) er 0,1 mg/l (migrationsværdi). I europæisk standard EN 71-10:2005 (prøveforberedelse) og EN 71-11:2005 (måling) fastsættes de relevante prøvningsmetoder.

| (3) | EN 71-10:2005 kræver at 10 cm2 legetøjsmateriale ekstraheres med 100 ml vand i en time. Da den specifikke grænseværdi er på 0,1mg/l, må der således under ekstraheringen maximalt migrere 0,01 mg bisphenol A ud af legetøjsmaterialet. |
| --- | --- |

(3)

EN 71-10:2005 kræver at 10 cm2 legetøjsmateriale ekstraheres med 100 ml vand i en time. Da den specifikke grænseværdi er på 0,1mg/l, må der således under ekstraheringen maximalt migrere 0,01 mg bisphenol A ud af legetøjsmaterialet.

| (4) | Kommissionen nedsatte Ekspertgruppen for Sikkerhedskrav til Legetøj, der har til opgave at rådgive Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af lovgivningsmæssige forslag og politiske initiativer vedrørende sikkerhedskrav til legetøj. Ekspertgruppens undergruppe »Kemikalier« har til opgave at rådgive vedrørende kemiske stoffer, der kan anvendes i legetøj. Ved mødet den 1. oktober 2015 fandt undergruppen »Kemikalier« under Ekspertgruppen for Sikkerhedskrav til Legetøj, at ved at anvende den specifikke grænseværdi og prøvningsmetoder som fastsat ovenfor leder det til en eksponering på 3 mikrogram per kilogram kropsvægt pr. dag hos et barn på 10 kg gennem 3 timers daglig oral adfærd. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen nedsatte Ekspertgruppen for Sikkerhedskrav til Legetøj, der har til opgave at rådgive Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af lovgivningsmæssige forslag og politiske initiativer vedrørende sikkerhedskrav til legetøj. Ekspertgruppens undergruppe »Kemikalier« har til opgave at rådgive vedrørende kemiske stoffer, der kan anvendes i legetøj. Ved mødet den 1. oktober 2015 fandt undergruppen »Kemikalier« under Ekspertgruppen for Sikkerhedskrav til Legetøj, at ved at anvende den specifikke grænseværdi og prøvningsmetoder som fastsat ovenfor leder det til en eksponering på 3 mikrogram per kilogram kropsvægt pr. dag hos et barn på 10 kg gennem 3 timers daglig oral adfærd.

| (5) | Nye data om bisphenol A og avancerede metodologier førte til, at Ekspertpanelet for Materialer, der Kommer i Berøring med Fødevarer, Enzymer, Smagsstoffer og Hjælpestoffer, der Anvendes i Fødevarer (CEF) under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) fastsatte et »midlertidigt« tolerabelt dagligt indtag (TDI) af bisphenol A på 4 mikrogram per kilogram kropsvægt pr. dag (3). CEF mente, at TDI'et skulle være midlertidigt, indtil der foreligger et resultat af et langtidsforsøg med rotter, involverende prænatal såvel som postnatal eksponering for bisphenol A, der i øjeblikket udføres af National Toxicology Programme of the United States Food and Drug Administration. |
| --- | --- |

(5)

Nye data om bisphenol A og avancerede metodologier førte til, at Ekspertpanelet for Materialer, der Kommer i Berøring med Fødevarer, Enzymer, Smagsstoffer og Hjælpestoffer, der Anvendes i Fødevarer (CEF) under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) fastsatte et »midlertidigt« tolerabelt dagligt indtag (TDI) af bisphenol A på 4 mikrogram per kilogram kropsvægt pr. dag (3). CEF mente, at TDI'et skulle være midlertidigt, indtil der foreligger et resultat af et langtidsforsøg med rotter, involverende prænatal såvel som postnatal eksponering for bisphenol A, der i øjeblikket udføres af National Toxicology Programme of the United States Food and Drug Administration.

| (6) | I betragtning af ovenstående anbefalede undergruppen »Kemikalier« under Ekspertgruppen for Sikkerhedskrav til Legetøj ved mødet den 1. oktober 2015, at bisphenol A i legetøj begrænses til 0,04 mg/l (migrationsgrænse), når det testes i overensstemmelse med EN 71-10:2005 og EN 71-11:2005, ud fra antagelsen af et barn på 10 kilo, 3 timers daglig oral adfærd, 10 cm2 oralt eksponeret areal på legetøjet og en allokering af 10 % af det midlertidige TDI for et barns eksponering for bisphenol A fra legetøj. Ekspertgruppen for Sikkerhedskrav til Legetøj støttede denne anbefaling ved deres møde den 14. januar 2016. |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af ovenstående anbefalede undergruppen »Kemikalier« under Ekspertgruppen for Sikkerhedskrav til Legetøj ved mødet den 1. oktober 2015, at bisphenol A i legetøj begrænses til 0,04 mg/l (migrationsgrænse), når det testes i overensstemmelse med EN 71-10:2005 og EN 71-11:2005, ud fra antagelsen af et barn på 10 kilo, 3 timers daglig oral adfærd, 10 cm2 oralt eksponeret areal på legetøjet og en allokering af 10 % af det midlertidige TDI for et barns eksponering for bisphenol A fra legetøj. Ekspertgruppen for Sikkerhedskrav til Legetøj støttede denne anbefaling ved deres møde den 14. januar 2016.

| (7) | Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 10/2011 (4) fastsættes en specifik migrationsværdi for bisphenol A som en monomer til anvendelse i visse materialer i kontakt med fødevarer og et forbud imod anvendelse af bisphenol A ved fremstillingen af polycarbonatsutteflasker, men de grundlæggende antagelser for at udlede migrationsværdien og nedlægge forbuddet adskiller sig fra antagelserne for migrationsværdien for bisphenol A i legetøj. |
| --- | --- |

(7)

Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 10/2011 (4) fastsættes en specifik migrationsværdi for bisphenol A som en monomer til anvendelse i visse materialer i kontakt med fødevarer og et forbud imod anvendelse af bisphenol A ved fremstillingen af polycarbonatsutteflasker, men de grundlæggende antagelser for at udlede migrationsværdien og nedlægge forbuddet adskiller sig fra antagelserne for migrationsværdien for bisphenol A i legetøj.

| (8) | I betragtning af den tilgængelige videnskabelige dokumentation og under hensyntagen til forskellene mellem legetøj og materialer i kontakt med fødevarer er den nuværende specifikke grænseværdi af bisphenol A i legetøj for høj og bør revideres. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af den tilgængelige videnskabelige dokumentation og under hensyntagen til forskellene mellem legetøj og materialer i kontakt med fødevarer er den nuværende specifikke grænseværdi af bisphenol A i legetøj for høj og bør revideres.

| (9) | Bisphenol A's virkninger vurderes i videnskabelige fora. Om end det kan blive nødvendigt at revurdere migrationsværdien, hvis ny videnskabelig information bliver tilgængelig i fremtiden, bør værdien, der afspejler nuværende videnskabelig viden, fastsættes, således at den sikrer tilstrækkelig beskyttelse af børn. |
| --- | --- |

(9)

Bisphenol A's virkninger vurderes i videnskabelige fora. Om end det kan blive nødvendigt at revurdere migrationsværdien, hvis ny videnskabelig information bliver tilgængelig i fremtiden, bør værdien, der afspejler nuværende videnskabelig viden, fastsættes, således at den sikrer tilstrækkelig beskyttelse af børn.

| (10) | Tillæg C til bilag II til direktiv 2009/48/EF bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(10)

Tillæg C til bilag II til direktiv 2009/48/EF bør derfor ændres.

| (11) | Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelsen fra Ekspertgruppen for Sikkerhedskrav til Legetøj, nedsat i medfør af artikel 47 i direktiv 2009/48/EF — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i dette direktiv er i overensstemmelse med udtalelsen fra Ekspertgruppen for Sikkerhedskrav til Legetøj, nedsat i medfør af artikel 47 i direktiv 2009/48/EF —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Tabellen i tillæg C til bilag II til direktiv 2009/48/EF affattes således:

| »Bisphenol A | 80-05-7 | 0,04 mg/l (migrationsværdi) i overensstemmelse med metoderne fastlagt i EN 71-10:2005 og EN 71-11:2005.« |
| --- | --- | --- |

»Bisphenol A

80-05-7

0,04 mg/l (migrationsværdi) i overensstemmelse med metoderne fastlagt i EN 71-10:2005 og EN 71-11:2005.«

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 25. november 2018 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

De anvender disse love og bestemmelser fra den 26. november 2018.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 170 af 30.6.2009, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  EFSA's Ekspertpanel for Materialer, der Kommer i Berøring med Fødevarer, Enzymer, Smagsstoffer og Hjælpestoffer, der Anvendes i Fødevarer (CEF) (2015) Scientific Opinion on the risks to public health related to the presence of bisphenol A (BPA) in foodstuffs: PART II — Toxicological assessment and risk characterisation. EFSA Journal 2015;13(1):3978, s. 196

3

EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/3978part2.pdf

(4)  Kommissionens forordning (EU) nr. 10/2011 af 14. januar 2011 om plastmaterialer og -genstande bestemt til kontakt med fødevarer (EUT L 12 af 15.1.2011, s. 1).

4

---

AFGØRELSER

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/131 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/131

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2017/899

af 17. maj 2017

om anvendelsen af 470-790 MHz-frekvensbåndet i Unionen

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2),

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I det flerårige radiofrekvenspolitikprogram, som blev indført ved afgørelse nr. 243/2012/EU (3), fastsatte Europa-Parlamentet og Rådet som mål, at der senest i 2015 skulle identificeres mindst 1 200 MHz frekvenser, som kan anvendes til trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester i Unionen, at den fremtidige udvikling af innovative radio-/TV-spredningstjenester skal støttes ved at sikre, at der er tilstrækkelige frekvenser til rådighed for satellitbaseret og jordbaseret levering af sådanne tjenester, forudsat at behovet er behørigt begrundet, og at det skal sikres, at der er tilstrækkelige frekvenser til programproduktion og særlige begivenheder (»PMSE«). |
| --- | --- |

(1)

I det flerårige radiofrekvenspolitikprogram, som blev indført ved afgørelse nr. 243/2012/EU (3), fastsatte Europa-Parlamentet og Rådet som mål, at der senest i 2015 skulle identificeres mindst 1 200 MHz frekvenser, som kan anvendes til trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester i Unionen, at den fremtidige udvikling af innovative radio-/TV-spredningstjenester skal støttes ved at sikre, at der er tilstrækkelige frekvenser til rådighed for satellitbaseret og jordbaseret levering af sådanne tjenester, forudsat at behovet er behørigt begrundet, og at det skal sikres, at der er tilstrækkelige frekvenser til programproduktion og særlige begivenheder (»PMSE«).

| (2) | Kommissionen fremhævede i sin meddelelse af 6. maj 2015 med titlen »En strategi for et digitalt indre marked« betydningen af 694-790 MHz-frekvensbåndet (»700 MHz«-frekvensbåndet) med hensyn til at sikre levering af bredbåndstjenester i landdistrikter for at sikre adgang og forbindelsesmuligheder og understregede behovet for en koordineret frigivelse af frekvensbåndet, samtidig med at der tages højde for de særlige behov, der gør sig gældende for radio-/TV-spredningstjenester. Mindskelse af den digitale kløft, hvad angår såvel dækning som kendskab, er et vigtigt aspekt, der skal prioriteres, uden at der skabes nye kløfter, når brugerne tager nye teknologier i anvendelse. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen fremhævede i sin meddelelse af 6. maj 2015 med titlen »En strategi for et digitalt indre marked« betydningen af 694-790 MHz-frekvensbåndet (»700 MHz«-frekvensbåndet) med hensyn til at sikre levering af bredbåndstjenester i landdistrikter for at sikre adgang og forbindelsesmuligheder og understregede behovet for en koordineret frigivelse af frekvensbåndet, samtidig med at der tages højde for de særlige behov, der gør sig gældende for radio-/TV-spredningstjenester. Mindskelse af den digitale kløft, hvad angår såvel dækning som kendskab, er et vigtigt aspekt, der skal prioriteres, uden at der skabes nye kløfter, når brugerne tager nye teknologier i anvendelse.

| (3) | Effektiv frekvensforvaltning er en forudsætning for den industrielle overgang til 5G, som vil kunne sætte Unionen i centrum for innovation og skabe et gunstigt miljø for udvikling af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, som således maksimerer den digitale økonomis vækstpotentiale. Unionens økonomi vil i stigende grad være centreret omkring det digitale samfund, hvilket kræver en allestedsnærværende netdækning for at udvikle tjenester i forbindelse med tingenes internet, e-handel og europæiske cloudtjenester og for fuldt ud at kunne drage fordel af Industry 4.0 overalt i Unionen. |
| --- | --- |

(3)

Effektiv frekvensforvaltning er en forudsætning for den industrielle overgang til 5G, som vil kunne sætte Unionen i centrum for innovation og skabe et gunstigt miljø for udvikling af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, som således maksimerer den digitale økonomis vækstpotentiale. Unionens økonomi vil i stigende grad være centreret omkring det digitale samfund, hvilket kræver en allestedsnærværende netdækning for at udvikle tjenester i forbindelse med tingenes internet, e-handel og europæiske cloudtjenester og for fuldt ud at kunne drage fordel af Industry 4.0 overalt i Unionen.

| (4) | 700 MHz-frekvensbåndet udgør en mulighed for globale harmoniserede og koordinerede frekvenser for trådløst bredbånd, der giver stordriftsfordele. Dette frekvensbånd bør gøre det muligt at udvikle nye innovative digitale tjenester i byområder og i landdistrikter eller afsidesliggende områder såsom e-sundhed og m-sundhed understøttet af mobiltelefoner, patientovervågningsudstyr og andre trådløse apparater samt intelligente energinet. |
| --- | --- |

(4)

700 MHz-frekvensbåndet udgør en mulighed for globale harmoniserede og koordinerede frekvenser for trådløst bredbånd, der giver stordriftsfordele. Dette frekvensbånd bør gøre det muligt at udvikle nye innovative digitale tjenester i byområder og i landdistrikter eller afsidesliggende områder såsom e-sundhed og m-sundhed understøttet af mobiltelefoner, patientovervågningsudstyr og andre trådløse apparater samt intelligente energinet.

| (5) | Europa-Parlamentet mindede i sin beslutning af 19. januar 2016 med titlen »På vej mod en akt for det digitale indre marked« medlemsstaterne om deres tilsagn om som minimum at levere mindstemålet for nethastighed på 30 megabit pr. sekund inden 2020 og fremhævede, at radiofrekvenser er essentielle ressourcer for det indre marked for trådløs bredbåndskommunikation samt for radiospredning og er af afgørende betydning for Unionens konkurrenceevne i fremtiden, og opfordrede som en prioritet til en harmoniseret og konkurrencefremmende ramme for tildeling af frekvenser og effektiv frekvensforvaltning. |
| --- | --- |

(5)

Europa-Parlamentet mindede i sin beslutning af 19. januar 2016 med titlen »På vej mod en akt for det digitale indre marked« medlemsstaterne om deres tilsagn om som minimum at levere mindstemålet for nethastighed på 30 megabit pr. sekund inden 2020 og fremhævede, at radiofrekvenser er essentielle ressourcer for det indre marked for trådløs bredbåndskommunikation samt for radiospredning og er af afgørende betydning for Unionens konkurrenceevne i fremtiden, og opfordrede som en prioritet til en harmoniseret og konkurrencefremmende ramme for tildeling af frekvenser og effektiv frekvensforvaltning.

| (6) | Frekvenser er et offentligt gode. I 470-790 MHz-frekvensbåndet er de en værdifuld ressource, når det gælder omkostningseffektiv udbygning af de trådløse net med universel dækning både inden- og udendørs. Disse frekvenser anvendes i dag i hele Unionen til digitalt jordbaseret TV (»DTT«) og trådløst PMSE. De udgør dermed nødvendige forudsætninger for adgang til og udbredelse af kulturelt indhold og af information og ideer. Samtidig med de nye distributionsformer støtter de udviklingen af medierne og af den kreative og kulturelle sektor og forskningssektoren, som i høj grad er afhængige af denne frekvensressource for at kunne levere trådløst indhold til slutbrugere. |
| --- | --- |

(6)

Frekvenser er et offentligt gode. I 470-790 MHz-frekvensbåndet er de en værdifuld ressource, når det gælder omkostningseffektiv udbygning af de trådløse net med universel dækning både inden- og udendørs. Disse frekvenser anvendes i dag i hele Unionen til digitalt jordbaseret TV (»DTT«) og trådløst PMSE. De udgør dermed nødvendige forudsætninger for adgang til og udbredelse af kulturelt indhold og af information og ideer. Samtidig med de nye distributionsformer støtter de udviklingen af medierne og af den kreative og kulturelle sektor og forskningssektoren, som i høj grad er afhængige af denne frekvensressource for at kunne levere trådløst indhold til slutbrugere.

| (7) | Anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet bør struktureres, så den letter konkurrencen, og den bør gennemføres på en sådan måde, at det ikke undergraver den eksisterende konkurrence. |
| --- | --- |

(7)

Anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet bør struktureres, så den letter konkurrencen, og den bør gennemføres på en sådan måde, at det ikke undergraver den eksisterende konkurrence.

| (8) | For region 1, der omfatter Unionen, indeholder den Internationale Telekommunikationsunions radioreglement, der i 2015 blev vedtaget af den verdensomspændende radiokommunikationskonference, tildelingen af 700 MHz-frekvensbåndet til radio-/TV-spredning og mobiltjenester (dog ikke mobiltjenester for luftfarten) på co-primær basis. 470-694 MHz-frekvensbåndet (»frekvensbåndet under 700 MHz«) allokeres fortsat udelukkende til radio-/TV-spredningstjenester på primær basis og til trådløst PMSE-lydudstyr på sekundær basis. |
| --- | --- |

(8)

For region 1, der omfatter Unionen, indeholder den Internationale Telekommunikationsunions radioreglement, der i 2015 blev vedtaget af den verdensomspændende radiokommunikationskonference, tildelingen af 700 MHz-frekvensbåndet til radio-/TV-spredning og mobiltjenester (dog ikke mobiltjenester for luftfarten) på co-primær basis. 470-694 MHz-frekvensbåndet (»frekvensbåndet under 700 MHz«) allokeres fortsat udelukkende til radio-/TV-spredningstjenester på primær basis og til trådløst PMSE-lydudstyr på sekundær basis.

| (9) | Den hastigt voksende trådløse bredbåndstrafik og den digitale økonomis voksende økonomiske, industrielle og sociale betydning nødvendiggør en større trådløs netkapacitet. Frekvenserne i 700 MHz-frekvensbåndet giver både yderligere kapacitet og universel dækning, navnlig til de økonomisk set problematiske landdistrikter, bjergområder, øområder og andre fjerntliggende områder, der er forudbestemte i overensstemmelse med områder, der er nationale prioriteter, herunder langs store landtransportveje, og til brug indendørs og til vidtrækkende maskinkommunikation. Her bør sammenhængende og koordinerede foranstaltninger for jordbaseret trådløs dækning af høj kvalitet i Unionen, som bygger på bedste nationale praksis for operatørernes tilladelsesvilkår, sigte mod at opfylde radiofrekvenspolitikprogrammets målsætning om, at alle borgere i hele Unionen skal have adgang både indendørs og udendørs til de hurtigste bredbåndshastigheder på mindst 30 Mb/s i 2020, og de bør sigte mod at opnå en ambitiøs vision om et gigabit-samfund i Unionen. Sådanne foranstaltninger vil fremme innovative digitale tjenester og sikre socioøkonomiske fordele på langt sigt. |
| --- | --- |

(9)

Den hastigt voksende trådløse bredbåndstrafik og den digitale økonomis voksende økonomiske, industrielle og sociale betydning nødvendiggør en større trådløs netkapacitet. Frekvenserne i 700 MHz-frekvensbåndet giver både yderligere kapacitet og universel dækning, navnlig til de økonomisk set problematiske landdistrikter, bjergområder, øområder og andre fjerntliggende områder, der er forudbestemte i overensstemmelse med områder, der er nationale prioriteter, herunder langs store landtransportveje, og til brug indendørs og til vidtrækkende maskinkommunikation. Her bør sammenhængende og koordinerede foranstaltninger for jordbaseret trådløs dækning af høj kvalitet i Unionen, som bygger på bedste nationale praksis for operatørernes tilladelsesvilkår, sigte mod at opfylde radiofrekvenspolitikprogrammets målsætning om, at alle borgere i hele Unionen skal have adgang både indendørs og udendørs til de hurtigste bredbåndshastigheder på mindst 30 Mb/s i 2020, og de bør sigte mod at opnå en ambitiøs vision om et gigabit-samfund i Unionen. Sådanne foranstaltninger vil fremme innovative digitale tjenester og sikre socioøkonomiske fordele på langt sigt.

| (10) | 5G vil få væsentlig indvirkning, ikke alene på den digitale sektor, men på økonomierne som helhed. Især på baggrund af den langsomme udvikling af 4G og tilsvarende tjenester vil en vellykket lancering af 5G i Unionen være afgørende for den økonomiske udvikling og for Unionens økonomis konkurrenceevne og produktivitet. Det er derfor nødvendigt, at Unionen går forud ved at sikre tilstrækkelige frekvenser til en vellykket lancering og udvikling af 5G. Desuden bør medlemsstaterne ved at tillade brugen af 700 MHz-frekvensbåndet tage hensyn til muligheden for at sikre, at virtuelle mobilnetoperatører kan øge deres geografiske dækning. Efter anmodning fra en medlemsstat fremmer Kommissionen, hvor det er gennemførligt, muligheden for auktioner tilrettelagt i fællesskab, hvilket således bidrager til de paneuropæiske strukturer. |
| --- | --- |

(10)

5G vil få væsentlig indvirkning, ikke alene på den digitale sektor, men på økonomierne som helhed. Især på baggrund af den langsomme udvikling af 4G og tilsvarende tjenester vil en vellykket lancering af 5G i Unionen være afgørende for den økonomiske udvikling og for Unionens økonomis konkurrenceevne og produktivitet. Det er derfor nødvendigt, at Unionen går forud ved at sikre tilstrækkelige frekvenser til en vellykket lancering og udvikling af 5G. Desuden bør medlemsstaterne ved at tillade brugen af 700 MHz-frekvensbåndet tage hensyn til muligheden for at sikre, at virtuelle mobilnetoperatører kan øge deres geografiske dækning. Efter anmodning fra en medlemsstat fremmer Kommissionen, hvor det er gennemførligt, muligheden for auktioner tilrettelagt i fællesskab, hvilket således bidrager til de paneuropæiske strukturer.

| (11) | Teknisk set er det problematisk i et fælles frekvensbånd at dele frekvenser mellem brug af tovejs trådløst bredbånd til vidtrækkende brug (uplink og downlink) på den ene side og brug af envejs radio-/TV-spredning eller trådløst PMSE-lydudstyr på den anden side, hvis deres dækningsområder overlapper eller er tæt på hinanden. Det betyder, at reallokeringen af 700 MHz-frekvensbåndet til tovejs jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester ville fratage brugere af DTT og trådløst PMSE-lydudstyr en del af deres frekvensressourcer. DTT og PMSE har derfor brug for lovgivningsmæssig forudsigelighed på lang sigt vedrørende tilstrækkelige ledige frekvenser, så de kan sikre bæredygtig levering og udvikling af deres tjenester, navnlig gratis TV, idet de sikrer et passende miljø for investeringer, så målene i Unionens og national audiovisuel politik om f.eks. social samhørighed, mediepluralisme og kulturel mangfoldighed bliver nået. Det er muligt, at der kan være behov for at træffe foranstaltninger på EU-plan og nationalt plan for at sikre yderligere frekvensressourcer til brug for trådløst PMSE-lydudstyr uden for 470-790 MHz-frekvensbåndet. |
| --- | --- |

(11)

Teknisk set er det problematisk i et fælles frekvensbånd at dele frekvenser mellem brug af tovejs trådløst bredbånd til vidtrækkende brug (uplink og downlink) på den ene side og brug af envejs radio-/TV-spredning eller trådløst PMSE-lydudstyr på den anden side, hvis deres dækningsområder overlapper eller er tæt på hinanden. Det betyder, at reallokeringen af 700 MHz-frekvensbåndet til tovejs jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester ville fratage brugere af DTT og trådløst PMSE-lydudstyr en del af deres frekvensressourcer. DTT og PMSE har derfor brug for lovgivningsmæssig forudsigelighed på lang sigt vedrørende tilstrækkelige ledige frekvenser, så de kan sikre bæredygtig levering og udvikling af deres tjenester, navnlig gratis TV, idet de sikrer et passende miljø for investeringer, så målene i Unionens og national audiovisuel politik om f.eks. social samhørighed, mediepluralisme og kulturel mangfoldighed bliver nået. Det er muligt, at der kan være behov for at træffe foranstaltninger på EU-plan og nationalt plan for at sikre yderligere frekvensressourcer til brug for trådløst PMSE-lydudstyr uden for 470-790 MHz-frekvensbåndet.

| (12) | I sin rapport til Kommissionen anbefalede Pascal Lamy, formand for den højtstående gruppe for den fremtidige brug af UHF-båndet (»470-790 MHz«), at 700 MHz-frekvensbåndet skal stilles til rådighed for trådløst bredbånd inden 2020 (+/– to år). En sådan frigivelse vil bidrage til at nå målet om lovgivningsmæssig forudsigelighed på lang sigt for DTT ved at stille frekvensbåndet under 700 MHz til rådighed indtil 2030, selv om denne anvendelse vil skulle revideres inden 2025. |
| --- | --- |

(12)

I sin rapport til Kommissionen anbefalede Pascal Lamy, formand for den højtstående gruppe for den fremtidige brug af UHF-båndet (»470-790 MHz«), at 700 MHz-frekvensbåndet skal stilles til rådighed for trådløst bredbånd inden 2020 (+/– to år). En sådan frigivelse vil bidrage til at nå målet om lovgivningsmæssig forudsigelighed på lang sigt for DTT ved at stille frekvensbåndet under 700 MHz til rådighed indtil 2030, selv om denne anvendelse vil skulle revideres inden 2025.

| (13) | Frekvenspolitikgruppen anbefalede i sin udtalelse af 19. februar 2015 om en langsigtet strategi for den fremtidige brug af UHF-båndet (470-790 MHz) i Den Europæiske Union, at der vedtages en koordineret strategi i Unionen med henblik på at stille 700 MHz-frekvensbåndet til rådighed for trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester inden udgangen af 2020, idet det noteredes, at medlemsstaterne af behørigt begrundede årsager kan beslutte at udsætte adgangen til båndet med op til to år. Endvidere bør adgangen til frekvensbåndet under 700 MHz for levering af radio-/TV-spredningstjenester sikres frem til 2030. |
| --- | --- |

(13)

Frekvenspolitikgruppen anbefalede i sin udtalelse af 19. februar 2015 om en langsigtet strategi for den fremtidige brug af UHF-båndet (470-790 MHz) i Den Europæiske Union, at der vedtages en koordineret strategi i Unionen med henblik på at stille 700 MHz-frekvensbåndet til rådighed for trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester inden udgangen af 2020, idet det noteredes, at medlemsstaterne af behørigt begrundede årsager kan beslutte at udsætte adgangen til båndet med op til to år. Endvidere bør adgangen til frekvensbåndet under 700 MHz for levering af radio-/TV-spredningstjenester sikres frem til 2030.

| (14) | Visse medlemsstater har allerede iværksat eller afsluttet en national proces for at tillade brugen af 700 MHz-frekvensbåndet til tovejs jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester. Der er behov for en koordineret strategi for den fremtidige anvendelse af 700 MHz-frekvensbåndet, som også bør tilvejebringe lovgivningsmæssig forudsigelighed, skabe balance mellem medlemsstaternes mangfoldighed og det digitale indre markeds målsætninger og fremme europæisk lederskab inden for international teknologisk udvikling. I den forbindelse bør der stilles krav om, at medlemsstaterne skal omlægge brugen af 700 MHz-frekvensbåndet i tide i overensstemmelse med EU-retten og national ret. |
| --- | --- |

(14)

Visse medlemsstater har allerede iværksat eller afsluttet en national proces for at tillade brugen af 700 MHz-frekvensbåndet til tovejs jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester. Der er behov for en koordineret strategi for den fremtidige anvendelse af 700 MHz-frekvensbåndet, som også bør tilvejebringe lovgivningsmæssig forudsigelighed, skabe balance mellem medlemsstaternes mangfoldighed og det digitale indre markeds målsætninger og fremme europæisk lederskab inden for international teknologisk udvikling. I den forbindelse bør der stilles krav om, at medlemsstaterne skal omlægge brugen af 700 MHz-frekvensbåndet i tide i overensstemmelse med EU-retten og national ret.

| (15) | Medlemsstaterne bør af behørigt begrundede årsager kunne udsætte tilladelsen af anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet for jordbaserede systemer, der kan levere trådløse bredbåndskommunikationstjenester, til efter udløbet af en fælles EU-frist i 2020, i op til to år. Årsagerne til denne udsættelse bør begrænses til uløste grænseoverskridende koordineringsspørgsmål, der medfører skadelig interferens, behovet for at sikre teknisk migrering til avancerede TV-spredningsstandarder for store befolkningsgrupper, de finansielle omkostninger ved overgangen, som oversteg det forventede provenu af tildelingsprocedurerne, samt force majeure. Medlemsstaterne bør tage alle nødvendige skridt til at mindske deraf følgende skadelig interferens i berørte medlemsstater. Hvis en medlemsstat beslutter at udsætte tilladelsen af anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet, bør den underrette de andre medlemsstater og Kommissionen herom og derfor medtage disse behørigt begrundede årsager i sin nationale køreplan. En sådan medlemsstat og de medlemsstater, der er berørt af udsættelsen, bør samarbejde om at koordinere processen med frigivelse af 700 MHz-frekvensbåndet og bør inkludere oplysninger om denne koordination i deres nationale køreplaner. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterne bør af behørigt begrundede årsager kunne udsætte tilladelsen af anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet for jordbaserede systemer, der kan levere trådløse bredbåndskommunikationstjenester, til efter udløbet af en fælles EU-frist i 2020, i op til to år. Årsagerne til denne udsættelse bør begrænses til uløste grænseoverskridende koordineringsspørgsmål, der medfører skadelig interferens, behovet for at sikre teknisk migrering til avancerede TV-spredningsstandarder for store befolkningsgrupper, de finansielle omkostninger ved overgangen, som oversteg det forventede provenu af tildelingsprocedurerne, samt force majeure. Medlemsstaterne bør tage alle nødvendige skridt til at mindske deraf følgende skadelig interferens i berørte medlemsstater. Hvis en medlemsstat beslutter at udsætte tilladelsen af anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet, bør den underrette de andre medlemsstater og Kommissionen herom og derfor medtage disse behørigt begrundede årsager i sin nationale køreplan. En sådan medlemsstat og de medlemsstater, der er berørt af udsættelsen, bør samarbejde om at koordinere processen med frigivelse af 700 MHz-frekvensbåndet og bør inkludere oplysninger om denne koordination i deres nationale køreplaner.

| (16) | Anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet til andre formål i tredjelande i overensstemmelse med internationale aftaler eller i visse nationale delområder uden for medlemsstaternes myndigheders effektive kontrol kan i nogle medlemsstater begrænse anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet til jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester. Dermed kan disse medlemsstater ikke overholde den fælles tidsplan, som er fastlagt på EU-plan. De pågældende medlemsstater bør tage alle nødvendige skridt til at mindske varigheden og den geografiske udbredelse af disse begrænsninger og bør om nødvendigt søge bistand fra Unionen, jf. artikel 10, stk. 2, i afgørelse nr. 243/2012/EU. De bør ligeledes underrette Kommissionen om sådanne begrænsninger, jf. artikel 6, stk. 2, og artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF (4), og disse oplysninger bør offentliggøres, jf. artikel 5 i beslutning nr. 676/2002/EF. |
| --- | --- |

(16)

Anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet til andre formål i tredjelande i overensstemmelse med internationale aftaler eller i visse nationale delområder uden for medlemsstaternes myndigheders effektive kontrol kan i nogle medlemsstater begrænse anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet til jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester. Dermed kan disse medlemsstater ikke overholde den fælles tidsplan, som er fastlagt på EU-plan. De pågældende medlemsstater bør tage alle nødvendige skridt til at mindske varigheden og den geografiske udbredelse af disse begrænsninger og bør om nødvendigt søge bistand fra Unionen, jf. artikel 10, stk. 2, i afgørelse nr. 243/2012/EU. De bør ligeledes underrette Kommissionen om sådanne begrænsninger, jf. artikel 6, stk. 2, og artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF (4), og disse oplysninger bør offentliggøres, jf. artikel 5 i beslutning nr. 676/2002/EF.

| (17) | Denne afgørelse bør ikke berøre foranstaltninger, der i overensstemmelse med EU-retten træffes på nationalt plan, og som forfølger mål af almen interesse i forbindelse med medlemsstaternes ret til at tilrettelægge og anvende deres frekvenser med henblik på at opretholde den offentlige orden og den offentlige sikkerhed samt at sikre forsvaret. |
| --- | --- |

(17)

Denne afgørelse bør ikke berøre foranstaltninger, der i overensstemmelse med EU-retten træffes på nationalt plan, og som forfølger mål af almen interesse i forbindelse med medlemsstaternes ret til at tilrettelægge og anvende deres frekvenser med henblik på at opretholde den offentlige orden og den offentlige sikkerhed samt at sikre forsvaret.

| (18) | Anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet til jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester bør hurtigst muligt underlægges en fleksibel tilladelsesordning. Denne ordning bør bl.a. give mulighed for, at indehavere af brugsrettigheder til frekvenserne kan overdrage og udleje deres eksisterende rettigheder i forbindelse med anvendelsen af artikel 9, 9a og 9b i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF (5), idet der tages hensyn til forpligtelsen til at fremme effektiv konkurrence uden konkurrenceforvridning på det indre marked for elektroniske kommunikationstjenester under artikel 5 i afgørelse nr. 243/2012/EU. Medlemsstaterne bør under deres respektive vurderinger, når de tillader brug af frekvenser, tage hensyn til varigheden af tilladelser, operatørers forretningsplaner og disses bidrag til at nå den digitale dagsordens mål og til, at innovative digitale tjenester og langsigtede socioøkonomiske fordele fremmes. |
| --- | --- |

(18)

Anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet til jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester bør hurtigst muligt underlægges en fleksibel tilladelsesordning. Denne ordning bør bl.a. give mulighed for, at indehavere af brugsrettigheder til frekvenserne kan overdrage og udleje deres eksisterende rettigheder i forbindelse med anvendelsen af artikel 9, 9a og 9b i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF (5), idet der tages hensyn til forpligtelsen til at fremme effektiv konkurrence uden konkurrenceforvridning på det indre marked for elektroniske kommunikationstjenester under artikel 5 i afgørelse nr. 243/2012/EU. Medlemsstaterne bør under deres respektive vurderinger, når de tillader brug af frekvenser, tage hensyn til varigheden af tilladelser, operatørers forretningsplaner og disses bidrag til at nå den digitale dagsordens mål og til, at innovative digitale tjenester og langsigtede socioøkonomiske fordele fremmes.

| (19) | Det er vigtigt at opnå lovgivningsmæssig forudsigelighed på lang sigt for DTT vedrørende adgang til frekvensbåndet under 700 MHz under hensyntagen til resultatet af den verdensomspændende radiokommunikationskonference i 2015. I overensstemmelse med artikel 9 og 9a i direktiv 2002/21/EF bør medlemsstaterne, hvor det er muligt, anvende en fleksibel tilgang, ligesom de bør kunne tillade, at der indføres alternative anvendelser som f.eks. jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester i båndet under 700 MHz i overensstemmelse med nationale behov for distribution af radio/TV-spredningstjenester, herunder innovative brugerdrevne initiativer. Sådanne alternative anvendelser bør garantere fortsat adgang til frekvenser for digitale TV-tjenester som primær bruger alt efter den nationale efterspørgsel. Medlemsstaterne bør med henblik herpå fremme samarbejdet mellem radio- og TV-sendere, deres operatører og mobile operatører for at fremme konvergensen af audiovisuelle platforme og internetplatforme og delt anvendelse af frekvenser. Når medlemsstaterne tillader anvendelse i frekvensbåndet under 700 MHz for jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester, bør de sikre, at en sådan anvendelse ikke forårsager skadelig interferens for digital jordbaseret radio-/TV-spredning i nabomedlemsstaterne som fastsat i den aftale, der blev indgået på den regionale radiokommunikationskonference i 2006. |
| --- | --- |

(19)

Det er vigtigt at opnå lovgivningsmæssig forudsigelighed på lang sigt for DTT vedrørende adgang til frekvensbåndet under 700 MHz under hensyntagen til resultatet af den verdensomspændende radiokommunikationskonference i 2015. I overensstemmelse med artikel 9 og 9a i direktiv 2002/21/EF bør medlemsstaterne, hvor det er muligt, anvende en fleksibel tilgang, ligesom de bør kunne tillade, at der indføres alternative anvendelser som f.eks. jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester i båndet under 700 MHz i overensstemmelse med nationale behov for distribution af radio/TV-spredningstjenester, herunder innovative brugerdrevne initiativer. Sådanne alternative anvendelser bør garantere fortsat adgang til frekvenser for digitale TV-tjenester som primær bruger alt efter den nationale efterspørgsel. Medlemsstaterne bør med henblik herpå fremme samarbejdet mellem radio- og TV-sendere, deres operatører og mobile operatører for at fremme konvergensen af audiovisuelle platforme og internetplatforme og delt anvendelse af frekvenser. Når medlemsstaterne tillader anvendelse i frekvensbåndet under 700 MHz for jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester, bør de sikre, at en sådan anvendelse ikke forårsager skadelig interferens for digital jordbaseret radio-/TV-spredning i nabomedlemsstaterne som fastsat i den aftale, der blev indgået på den regionale radiokommunikationskonference i 2006.

| (20) | Medlemsstaterne bør vedtage sammenhængende nationale køreplaner for at gøre det lettere at anvende 700 MHz-frekvensbåndet til jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester og samtidig sikre kontinuitet for de radio-/TV-spredningstjenester, der forlader båndet. Når sådanne nationale køreplaner er vedtaget, bør medlemsstaterne gøre dem tilgængelige i Unionen på en gennemsigtig måde. De nationale køreplaner bør omfatte aktiviteter og tidsplaner for omlægning af frekvensanvendelsen, teknisk udvikling vedrørende net og slutbrugerudstyr, sameksistens mellem radio- og ikkeradio-udstyr, eksisterende og nye tilladelsesordninger, mekanismer til at undgå skadelig interferens med frekvensbrugere i tilstødende bånd og oplysninger om muligheden for kompensation for eventuelle leveringsomkostninger, hvor sådanne omkostninger måtte opstå, bl.a. for at undgå omkostninger for slutbrugerne eller radio-/TV-selskaberne. Såfremt medlemsstaterne har til hensigt at opretholde DTT, bør muligheden for at gøre det lettere at opgradere radio-/TV-udstyr til mere frekvenseffektive teknologier såsom avancerede videoformater (f.eks. HEVC) eller signaltransmissionsteknologier (f.eks. DVB-T2) overvejes i de nationale køreplaner. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterne bør vedtage sammenhængende nationale køreplaner for at gøre det lettere at anvende 700 MHz-frekvensbåndet til jordbaserede trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester og samtidig sikre kontinuitet for de radio-/TV-spredningstjenester, der forlader båndet. Når sådanne nationale køreplaner er vedtaget, bør medlemsstaterne gøre dem tilgængelige i Unionen på en gennemsigtig måde. De nationale køreplaner bør omfatte aktiviteter og tidsplaner for omlægning af frekvensanvendelsen, teknisk udvikling vedrørende net og slutbrugerudstyr, sameksistens mellem radio- og ikkeradio-udstyr, eksisterende og nye tilladelsesordninger, mekanismer til at undgå skadelig interferens med frekvensbrugere i tilstødende bånd og oplysninger om muligheden for kompensation for eventuelle leveringsomkostninger, hvor sådanne omkostninger måtte opstå, bl.a. for at undgå omkostninger for slutbrugerne eller radio-/TV-selskaberne. Såfremt medlemsstaterne har til hensigt at opretholde DTT, bør muligheden for at gøre det lettere at opgradere radio-/TV-udstyr til mere frekvenseffektive teknologier såsom avancerede videoformater (f.eks. HEVC) eller signaltransmissionsteknologier (f.eks. DVB-T2) overvejes i de nationale køreplaner.

| (21) | Omfanget af og mekanismen i forbindelse med en eventuel kompensation for at gennemføre overgangen i brugen af frekvenser, navnlig for slutbrugere, bør analyseres i overensstemmelse med de relevante nationale bestemmelser, jf. artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF (6), og bør være i overensstemmelse med artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, f.eks. for at lette overgangen til mere frekvenseffektive teknologier. Kommissionen bør kunne yde vejledning til en medlemsstat på dens anmodning med henblik på at lette overgangen i brugen af frekvenser. |
| --- | --- |

(21)

Omfanget af og mekanismen i forbindelse med en eventuel kompensation for at gennemføre overgangen i brugen af frekvenser, navnlig for slutbrugere, bør analyseres i overensstemmelse med de relevante nationale bestemmelser, jf. artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF (6), og bør være i overensstemmelse med artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, f.eks. for at lette overgangen til mere frekvenseffektive teknologier. Kommissionen bør kunne yde vejledning til en medlemsstat på dens anmodning med henblik på at lette overgangen i brugen af frekvenser.

| (22) | Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i anvendelsen af frekvensbåndet under 700 MHz med henblik på at sikre effektiv brug af radiofrekvenserne i henhold til gældende EU-ret. Kommissionen skal tage hensyn til de sociale, økonomiske, kulturelle og internationale aspekter, der påvirker brugen af frekvensbåndet under 700 MHz, den fortsatte teknologiske udvikling, ændringer i forbrugeradfærd samt forbindelseskravene for at fremme vækst og innovation i Unionen. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i anvendelsen af frekvensbåndet under 700 MHz med henblik på at sikre effektiv brug af radiofrekvenserne i henhold til gældende EU-ret. Kommissionen skal tage hensyn til de sociale, økonomiske, kulturelle og internationale aspekter, der påvirker brugen af frekvensbåndet under 700 MHz, den fortsatte teknologiske udvikling, ændringer i forbrugeradfærd samt forbindelseskravene for at fremme vækst og innovation i Unionen.

| (23) | Målet med denne afgørelse, nemlig at sikre en koordineret tilgang til anvendelsen af 470-790 MHz-frekvensbåndet i Unionen i overensstemmelse med de fælles målsætninger, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål –– |
| --- | --- |

(23)

Målet med denne afgørelse, nemlig at sikre en koordineret tilgang til anvendelsen af 470-790 MHz-frekvensbåndet i Unionen i overensstemmelse med de fælles målsætninger, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål ––

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Medlemsstaterne tillader senest den 30. juni 2020, at 694-790 MHz-frekvensbåndet (»700 MHz-frekvensbåndet«) anvendes til jordbaserede systemer, som kan levere trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester på de harmoniserede tekniske betingelser, som Kommissionen har fastsat i henhold til artikel 4 i beslutning nr. 676/2002/EF.

Medlemsstaterne kan dog udsætte tilladelsen af anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet i op til to år af behørigt begrundede årsager i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse. I tilfælde af sådan udsættelse meddeler den pågældende medlemsstat de øvrige medlemsstater og Kommissionen dette og indføjer disse behørigt begrundede årsager i den nationale køreplan, der er vedtaget i overensstemmelse med denne afgørelses artikel 5. Medlemsstaterne gennemfører om nødvendigt tilladelsesprocessen eller ændrer de relevante eksisterende rettigheder til at bruge frekvenserne i overensstemmelse med direktiv 2002/20/EF for at muliggøre sådan anvendelse.

En medlemsstat, der udsætter tilladelsen af anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet efter andet afsnit, og de medlemsstater, der er berørt af denne udsættelse, samarbejder med hinanden med henblik på at koordinere processen for frigivelse af 700 MHz-frekvensbåndet til trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester og indføjer oplysninger om denne koordination i de nationale køreplaner, der er vedtaget i henhold til artikel 5.

2.   For at muliggøre anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet i overensstemmelse med stk. 1 indgår medlemsstaterne senest den 31. december 2017 alle de nødvendige grænseoverskridende aftaler om frekvenskoordinering i Unionen.

3.   Medlemsstaterne er ikke bundet af forpligtelserne fastsat i stk. 1 og 2 i geografiske områder, hvor der ikke er fundet en løsning på frekvenskoordineringen med tredjelande, forudsat at de træffer alle praktiske foranstaltninger for at mindske varigheden og den geografiske rækkevidde af sådanne uløste koordineringsproblemer og årligt rapporterer resultaterne til Kommissionen, indtil alle udestående koordineringsproblemer er løst.

Dette stykke finder anvendelse på problemerne med frekvenskoordinering i Republikken Cypern, som skyldes, at Cyperns regering ikke kan udøve en effektiv kontrol på en del af sit område.

4.   Denne afgørelse berører ikke medlemsstaternes ret til at tilrettelægge og anvende deres frekvenser med henblik på at opretholde den offentlige orden og den offentlige sikkerhed samt at sikre forsvaret.

Artikel 2

Ved tildelingen af brugsrettigheder i 700 MHz-frekvensbåndet til jordbaserede systemer, som kan levere trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester, tillader medlemsstaterne overdragelse eller udlejning af sådanne rettigheder i overensstemmelse med åbne og gennemsigtige procedurer i henhold til gældende EU-ret.

Artikel 3

1.   Når medlemsstaterne giver tilladelse til at anvende eller ændrer eksisterende rettigheder til at anvende 700 MHz-frekvensbåndet, tager de behørigt hensyn til behovet for at nå målhastigheden og kvalitetsmålsætninger, jf. artikel 6, stk. 1, i afgørelse nr. 243/2012/EU, herunder dækning i forudbestemte nationale prioriterede områder, såsom langs store landtransportveje, for at muliggøre trådløse applikationer og europæisk førerposition inden for nye digitale tjenester med henblik på at bidrage effektivt til Unionens økonomiske vækst. Sådanne foranstaltninger kan omfatte vilkår for at lette eller tilskynde til deling af netinfrastruktur eller frekvenser i overensstemmelse med EU-retten.

2.   Ved anvendelse af stk. 1 skal medlemsstaterne vurdere behovet for at knytte vilkår til brugsrettigheder til frekvenser i 700 MHz-frekvensbåndet og, hvor det er relevant, rådføre sig med relevante interessenter herom.

Artikel 4

Medlemsstaterne sikrer, at 470-694 MHz-frekvensbåndet (»frekvensbåndet under 700 MHz«) i hvert fald indtil 2030 er til rådighed for jordbaseret levering af radio-/TV-spredningstjenester, herunder gratis TV, og for trådløst PMSE baseret på nationale behov, samtidig med at der tages hensyn til princippet om teknologisk neutralitet. Medlemsstaterne sikrer, at enhver anden anvendelse af frekvensbåndet under 700 MHz på deres område er forenelig med de nationale radio-/TV-spredningsbehov i den relevante medlemsstat og hverken forårsager skadelig interferens for eller kræver beskyttelse mod den jordbaserede levering af radio-/TV-spredningstjenester i en nabomedlemsstat. En sådan anvendelse indskrænker ikke de forpligtelser, der følger af internationale aftaler såsom grænseoverskridende aftaler om frekvenskoordinering.

Artikel 5

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør snarest muligt og senest 30. juni 2018 deres nationale plan og tidsplan (»national køreplan«), herunder detaljerede skridt, for opfyldelsen af deres forpligtelser efter artikel 1 og 4. Medlemsstaterne udarbejder deres nationale køreplaner efter høring af alle relevante interessenter.

2.   For at sikre, at anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet sker i overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, indarbejder medlemsstaterne i deres nationale køreplaner, hvor det er relevant, oplysninger om foranstaltninger, herunder eventuelle støtteforanstaltninger, der har til formål at begrænse konsekvenserne af den forestående overgang for offentligheden og af trådløst PMSE-lydudstyr og at lette rettidig adgang til interoperabelt udstyr og modtagere til TV-spredningsnet på det indre marked.

Artikel 6

Medlemsstaterne kan, hvor det er relevant og i overensstemmelse med EU-retten, sikre, at der hurtigt og på en gennemsigtig måde med henblik på at lette overgangen i brugen af frekvenser til mere frekvenseffektive teknologier ydes en tilstrækkelig kompensation for de direkte omkostninger, navnlig for slutbrugere, forbundet med migrering eller reallokering af brugen af frekvenser.

På anmodning fra den pågældende medlemsstat kan Kommissionen yde vejledning om en sådan kompensation med henblik på at lette overgangen i brugen af frekvenser.

Artikel 7

Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i anvendelsen af frekvensbåndet under 700 MHz med henblik på at sikre effektiv anvendelse af radiofrekvenserne i henhold til gældende EU-ret. Kommissionen skal tage hensyn til de sociale, økonomiske, kulturelle og internationale aspekter, der påvirker anvendelsen af frekvensbåndet under 700 MHz i henhold til artikel 1 og 4, den fortsatte teknologiske udvikling, ændringer i forbrugeradfærd samt forbindelseskravene for at fremme vækst og innovation i Unionen.

Artikel 8

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 9

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Strasbourg; den 17. maj 2017.

På Europa-Parlamentets vegne

A. TAJANI

Formand

På Rådets vegne

C. ABELA

Formand

---

(1)  
  EUT C 303 af 19.8.2016, s. 127.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 15.3.2017 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 25.4.2017.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 243/2012/EU af 14. marts 2012 om indførelse af et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram (EUT L 81 af 21.3.2012, s. 7).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (EFT L 108 af 24.4.2002, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21).

6

---

BILAG

Begrundede årsager til en udsat tilladelse af anvendelsen af 700 MHz-frekvensbåndet for jordbaserede systemer, der kan levere trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester senere end 30. juni 2020 (artikel 1, stk. 1):

| 1) | uløste grænseoverskridende koordineringsproblemer, der medfører skadelig interferens |
| --- | --- |

1)

uløste grænseoverskridende koordineringsproblemer, der medfører skadelig interferens

| 2) | behovet for at sikre og det komplekse i at sikre den tekniske migrering til avancerede radio-/TV-spredningsstandarder for en stor del af befolkningen |
| --- | --- |

2)

behovet for at sikre og det komplekse i at sikre den tekniske migrering til avancerede radio-/TV-spredningsstandarder for en stor del af befolkningen

| 3) | de finansielle omkostninger ved overgangen, der overstiger de forventede indtægter fra tildelingsprocedurer |
| --- | --- |

3)

de finansielle omkostninger ved overgangen, der overstiger de forventede indtægter fra tildelingsprocedurer

| 4) | force majeure. |
| --- | --- |

4)

force majeure.

---

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/138 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/138

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2017/900

af 22. maj 2017

om nedsættelse af ad hoc-gruppen vedrørende artikel 50 i TEU under ledelse af Generalsekretariatet for Rådet

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 240, stk. 3,

under henvisning til Det Europæiske Råds afgørelse 2009/881/EU af 1. december 2009 om udøvelsen af formandskabet for Rådet (1), særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 29. marts 2017 modtog Det Europæiske Råd en meddelelse fra Det Forenede Kongerige om, at det har til hensigt at udtræde af Den Europæiske Union, hvilket indledte processen i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). |
| --- | --- |

(1)

Den 29. marts 2017 modtog Det Europæiske Råd en meddelelse fra Det Forenede Kongerige om, at det har til hensigt at udtræde af Den Europæiske Union, hvilket indledte processen i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU).

| (2) | Den 29. april 2017 vedtog Det Europæiske Råd retningslinjer som fastsat i artikel 50, stk. 2, i TEU. Det godkendte navnlig de proceduremæssige ordninger, der blev fastsat i bilaget til erklæringen fra 27 stats- og regeringschefer samt formændene for Det Europæiske Råd og Europa-Kommissionen af 15. december 2016. I overensstemmelse med punkt 4 i dette bilag vil Rådet og komitéen af faste repræsentanter for medlemsstaternes regeringer (Coreper) mellem møderne i Det Europæiske Råd med bistand fra en særlig gruppe med en fast formand sikre, at forhandlingerne føres i overensstemmelse med Det Europæiske Råds retningslinjer og Rådets forhandlingsdirektiver, og udstikke retningslinjer for Unionens forhandler. |
| --- | --- |

(2)

Den 29. april 2017 vedtog Det Europæiske Råd retningslinjer som fastsat i artikel 50, stk. 2, i TEU. Det godkendte navnlig de proceduremæssige ordninger, der blev fastsat i bilaget til erklæringen fra 27 stats- og regeringschefer samt formændene for Det Europæiske Råd og Europa-Kommissionen af 15. december 2016. I overensstemmelse med punkt 4 i dette bilag vil Rådet og komitéen af faste repræsentanter for medlemsstaternes regeringer (Coreper) mellem møderne i Det Europæiske Råd med bistand fra en særlig gruppe med en fast formand sikre, at forhandlingerne føres i overensstemmelse med Det Europæiske Råds retningslinjer og Rådets forhandlingsdirektiver, og udstikke retningslinjer for Unionens forhandler.

| (3) | Der skal derfor nedsættes en særlig ad hoc-gruppe vedrørende artikel 50 i TEU (»ad hoc-gruppen«) med en fast formand. |
| --- | --- |

(3)

Der skal derfor nedsættes en særlig ad hoc-gruppe vedrørende artikel 50 i TEU (»ad hoc-gruppen«) med en fast formand.

| (4) | Ad hoc-gruppen bør bistå Coreper og Rådet i alle forhold vedrørende Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen. Navnlig bør ad hoc-gruppen bistå Coreper og Rådet under forhandlingerne i henhold til artikel 50 i TEU i overensstemmelse med Det Europæiske Råds retningslinjer og Rådets forhandlingsdirektiver. Ad hoc-gruppen kan endvidere yde bistand i forhold vedrørende processen i henhold til artikel 50 i TEU, som ikke er til forhandling med Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(4)

Ad hoc-gruppen bør bistå Coreper og Rådet i alle forhold vedrørende Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen. Navnlig bør ad hoc-gruppen bistå Coreper og Rådet under forhandlingerne i henhold til artikel 50 i TEU i overensstemmelse med Det Europæiske Råds retningslinjer og Rådets forhandlingsdirektiver. Ad hoc-gruppen kan endvidere yde bistand i forhold vedrørende processen i henhold til artikel 50 i TEU, som ikke er til forhandling med Det Forenede Kongerige.

| (5) | Da processen i henhold til artikel 50 i TEU er midlertidig, bør ad hoc-gruppen ophøre med at eksistere, når dens mandat er opfyldt. |
| --- | --- |

(5)

Da processen i henhold til artikel 50 i TEU er midlertidig, bør ad hoc-gruppen ophøre med at eksistere, når dens mandat er opfyldt.

| (6) | Efter meddelelsen i henhold til artikel 50 i TEU deltager det medlem af Det Europæiske Råd eller Rådet, der repræsenterer den udtrædende medlemsstat, ikke i Det Europæiske Råds eller Rådets drøftelser eller afgørelser vedrørende denne stat — |
| --- | --- |

(6)

Efter meddelelsen i henhold til artikel 50 i TEU deltager det medlem af Det Europæiske Råd eller Rådet, der repræsenterer den udtrædende medlemsstat, ikke i Det Europæiske Råds eller Rådets drøftelser eller afgørelser vedrørende denne stat —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ad hoc-gruppen vedrørende artikel 50 i TEU nedsættes herved.

Den ledes af Generalsekretariatet for Rådet.

Artikel 2

Ad hoc-gruppen vedrørende artikel 50 i TEU bistår Coreper og Rådet i alle forhold vedrørende Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen.

Den ophører med at eksistere, når dens mandat er opfyldt.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. maj 2017.

På Rådets vegne

L. GRECH

Formand

---

(1)  
  EUT L 315 af 2.12.2009, s. 50.

1

---

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/140 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/140

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (FUSP) 2017/901

af 24. maj 2017

om gennemførelse af afgørelse 2013/798/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Den Centralafrikanske Republik

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 31, stk. 2,

under henvisning til Rådets afgørelse 2013/798/FUSP af 23. december 2013 om restriktive foranstaltninger over for Den Centralafrikanske Republik (1), særlig artikel 2c,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 23. december 2013 afgørelse 2013/798/FUSP. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 23. december 2013 afgørelse 2013/798/FUSP.

| (2) | De Forenede Nationers Sikkerhedsråds komité, der er nedsat i henhold til De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 2127 (2013), tilføjede én person til] listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger den 17. maj 2017. |
| --- | --- |

(2)

De Forenede Nationers Sikkerhedsråds komité, der er nedsat i henhold til De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 2127 (2013), tilføjede én person til] listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger den 17. maj 2017.

| (3) | Bilaget til afgørelse 2013/798/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Bilaget til afgørelse 2013/798/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til afgørelse 2013/798/FUSP ændres som anført i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2017.

På Rådets vegne

L. GRECH

Formand

---

(1)  
  EUT L 352 af 24.12.2013, s. 51.

1

---

BILAG

Den person, der er opført på listen i bilaget til denne afgørelse, tilføjes til listen i bilaget til afgørelse 2013/798/FUSP.

A.   Personer

| »12. | Abdoulaye HISSENE (alias: a) Abdoulaye Issène, b) Abdoulaye Hissein, c) Hissene Abdoulaye, d) Abdoulaye Issène Ramadane, e) Abdoulaye Issene Ramadan, f) Issene Abdoulaye).

  Fødselsdato: 1967.

  Fødested: Ndele, Bamingui-Bangoran, Den Centralafrikanske Republik.

  Nationalitet: Centralafrikaner.

  Pas nr.: diplomatpas fra CAR nr. D00000897, udstedt den 5. april 2013 (gyldigt indtil den 4. april 2018).

  Adresse: a) KM5, Bangui, Den Centralafrikanske Republik, b) Nana-Grebizi, Den Centralafrikanske Republik.

  Dato for FN's opførelse på listen:
  17. maj 2017


  Andre oplysninger: Hissène var tidligere minister for ungdom og sport i Den Centralafrikanske Republiks tidligere præsident Michel Djotodias regering. Inden da var han leder af Konventionen af Patrioter for Retfærdighed og Fred (Convention of Patriots for Justice and Peace), et politisk parti. Han har også etableret sig som leder af væbnede militser i Bangui, navnlig i PK5-kvarteret (3. distrikt).

  Oplysninger fra det beskrivende resumé af grundene til opførelse på listen fra sanktionskomitéen:


  Yderligere oplysninger:

  Abdoulaye Hissène og andre medlemmer af eks-Séléka samarbejdede med antibalakasplittelseskandidater, der var allieret med Den Centralafrikanske Republiks (CAR's) tidligere præsident François Bozizé, bl.a. Maxime Mokom, med henblik på at anspore til voldelige protester og sammenstød i september 2015 som led i et mislykket kupforsøg med det formål at vælte regeringen, mens den daværende fungerende præsident Catherine Samba-Panza deltog i FN's Generalforsamling i 2015. Mokom, Hissène og andre blev af den centralafrikanske regering tiltalt for forskellige strafbare handlinger, herunder drab, brandstiftelse, tortur og plyndring i forbindelse med det mislykkede kup.
  Siden 2015 var Hissène blevet en af de vigtigste ledere af væbnede militser i PK5-kvarteret i Bangui, der bestod af mere end 100 mænd. I denne egenskab forhindrede han bevægelsesfrihed og statsmagtens tilbagevenden i området, bl.a. gennem ulovlig beskatning af transport og kommercielle aktiviteter. I andet halvår af 2015 fungerede Hissène som repræsentant for eks-Sélékas »Nairobister« i Bangui og søgte tilnærmelse til antibalakakrigere under Mokom. Bevæbnede mænd under Haroun Gayes og Hissènes kontrol deltog i de voldelige begivenheder, der fandt sted mellem den 26. september og den 3. oktober 2015 i Bangui.
  Medlemmer af Hissènes gruppe er mistænkt for at have deltaget i et angreb den 13. december 2015 — dagen for folkeafstemningen om forfatningen — på Mohamed Moussa Dhaffanes køretøj, en af lederne af eks-Séléka. Hissène anklages for at anstifte til vold i Banguis KM5-distrikt, hvor fem blev dræbt og 20 såret, og hvor beboerne blev forhindret i at stemme ved folkeafstemningen om forfatningen. Hissène bragte valget i fare ved at forårsage en cyklus af gengældelsesangreb mellem forskellige grupper.
  Den 15. marts 2016 blev Hissène tilbageholdt af politiet i Bangui M'Poko-lufthavnen og overført til det nationale gendarmeris eftersøgnings- og efterforskningsafdeling. Hans milits befriede ham efterfølgende med magtanvendelse og stjal et våben, der tidligere var blevet overdraget af MINUSCA som led i en anmodning om fritagelse, som komitéen havde godkendt.
  Den 19. juni 2016, efter at de interne sikkerhedsstyrker havde anholdt muslimske handlende i PK 12, bortførte Gayes og Hissènes militser fem nationale politibetjente i Bangui. Den 20. juni forsøgte MINUSCA at befri politibetjentene. Bevæbnede mænd under Hissènes og Gayes kontrol udvekslede ild med den fredsbevarende styrke, der forsøgte at befri gidslerne. Som følge heraf blev mindst seks personer dræbt, og et medlem af den fredsbevarende styrke blev såret.
  Den 12. august 2016 overtog Hissène ledelsen af en konvoj på 6 køretøjer med svært bevæbnede personer. Konvojen, der flygtede fra Bangui, blev standset af MINUSCA syd for Sibut. På vej mod nord udvekslede konvojen ild med interne sikkerhedsstyrker ved flere checkpoints. Konvojen blev til sidst standset af MINUSCA 40 km syd for Sibut. Efter flere skudkampe pågreb MINUSCA 11 af mændene, men Hissène og flere andre slap væk. Nogle af de arresterede personer tilkendegav over for MINUSCA, at Hissène var leder af konvojen, hvis mål det var at nå Bria og deltage i forsamlingen af eks-Sélékagrupper, der var organiseret af Nourredine Adam.
  I august og september 2016 rejste ekspertpanelet to gange til Sibut med henblik på at inspicere de ejendele, der tilhørte Hissènes, Gayes og Hamit Tidjanis konvoj, som blev beslaglagt af MINUSCA den 13. august. Panelet inspicerede også den ammunition, der blev beslaglagt i Hissènes hus den 16. august. Der blev taget dødbringende og ikkedødbringende militært udstyr i de seks køretøjer og fra de seks pågrebne personer. Den 16. august 2016 stormede det centrale gendarmeri Hissènes hjem i Bangui. Der blev fundet over 700 våben.
  Den 4. september 2016 åbnede en gruppe af eks-Sélékaelementer, der kom fra Kaga-Bandoro på seks motorcykler for at samle Hissène og personer med tilknytning til ham op, ild mod MINUSCA nær Dékoa. I forbindelse med denne hændelse blev en eks-Sélékakriger dræbt, og to medlemmer af den fredsbevarende styrke og en civil blev såret.« |
| --- | --- |

»12.

Fødselsdato: 1967.

Fødested: Ndele, Bamingui-Bangoran, Den Centralafrikanske Republik.

Nationalitet: Centralafrikaner.

Pas nr.: diplomatpas fra CAR nr. D00000897, udstedt den 5. april 2013 (gyldigt indtil den 4. april 2018).

Adresse: a) KM5, Bangui, Den Centralafrikanske Republik, b) Nana-Grebizi, Den Centralafrikanske Republik.

Dato for FN's opførelse på listen:
  17. maj 2017

Andre oplysninger: Hissène var tidligere minister for ungdom og sport i Den Centralafrikanske Republiks tidligere præsident Michel Djotodias regering. Inden da var han leder af Konventionen af Patrioter for Retfærdighed og Fred (Convention of Patriots for Justice and Peace), et politisk parti. Han har også etableret sig som leder af væbnede militser i Bangui, navnlig i PK5-kvarteret (3. distrikt).

Oplysninger fra det beskrivende resumé af grundene til opførelse på listen fra sanktionskomitéen:

Yderligere oplysninger:

Abdoulaye Hissène og andre medlemmer af eks-Séléka samarbejdede med antibalakasplittelseskandidater, der var allieret med Den Centralafrikanske Republiks (CAR's) tidligere præsident François Bozizé, bl.a. Maxime Mokom, med henblik på at anspore til voldelige protester og sammenstød i september 2015 som led i et mislykket kupforsøg med det formål at vælte regeringen, mens den daværende fungerende præsident Catherine Samba-Panza deltog i FN's Generalforsamling i 2015. Mokom, Hissène og andre blev af den centralafrikanske regering tiltalt for forskellige strafbare handlinger, herunder drab, brandstiftelse, tortur og plyndring i forbindelse med det mislykkede kup.

Siden 2015 var Hissène blevet en af de vigtigste ledere af væbnede militser i PK5-kvarteret i Bangui, der bestod af mere end 100 mænd. I denne egenskab forhindrede han bevægelsesfrihed og statsmagtens tilbagevenden i området, bl.a. gennem ulovlig beskatning af transport og kommercielle aktiviteter. I andet halvår af 2015 fungerede Hissène som repræsentant for eks-Sélékas »Nairobister« i Bangui og søgte tilnærmelse til antibalakakrigere under Mokom. Bevæbnede mænd under Haroun Gayes og Hissènes kontrol deltog i de voldelige begivenheder, der fandt sted mellem den 26. september og den 3. oktober 2015 i Bangui.

Medlemmer af Hissènes gruppe er mistænkt for at have deltaget i et angreb den 13. december 2015 — dagen for folkeafstemningen om forfatningen — på Mohamed Moussa Dhaffanes køretøj, en af lederne af eks-Séléka. Hissène anklages for at anstifte til vold i Banguis KM5-distrikt, hvor fem blev dræbt og 20 såret, og hvor beboerne blev forhindret i at stemme ved folkeafstemningen om forfatningen. Hissène bragte valget i fare ved at forårsage en cyklus af gengældelsesangreb mellem forskellige grupper.

Den 15. marts 2016 blev Hissène tilbageholdt af politiet i Bangui M'Poko-lufthavnen og overført til det nationale gendarmeris eftersøgnings- og efterforskningsafdeling. Hans milits befriede ham efterfølgende med magtanvendelse og stjal et våben, der tidligere var blevet overdraget af MINUSCA som led i en anmodning om fritagelse, som komitéen havde godkendt.

Den 19. juni 2016, efter at de interne sikkerhedsstyrker havde anholdt muslimske handlende i PK 12, bortførte Gayes og Hissènes militser fem nationale politibetjente i Bangui. Den 20. juni forsøgte MINUSCA at befri politibetjentene. Bevæbnede mænd under Hissènes og Gayes kontrol udvekslede ild med den fredsbevarende styrke, der forsøgte at befri gidslerne. Som følge heraf blev mindst seks personer dræbt, og et medlem af den fredsbevarende styrke blev såret.

Den 12. august 2016 overtog Hissène ledelsen af en konvoj på 6 køretøjer med svært bevæbnede personer. Konvojen, der flygtede fra Bangui, blev standset af MINUSCA syd for Sibut. På vej mod nord udvekslede konvojen ild med interne sikkerhedsstyrker ved flere checkpoints. Konvojen blev til sidst standset af MINUSCA 40 km syd for Sibut. Efter flere skudkampe pågreb MINUSCA 11 af mændene, men Hissène og flere andre slap væk. Nogle af de arresterede personer tilkendegav over for MINUSCA, at Hissène var leder af konvojen, hvis mål det var at nå Bria og deltage i forsamlingen af eks-Sélékagrupper, der var organiseret af Nourredine Adam.

I august og september 2016 rejste ekspertpanelet to gange til Sibut med henblik på at inspicere de ejendele, der tilhørte Hissènes, Gayes og Hamit Tidjanis konvoj, som blev beslaglagt af MINUSCA den 13. august. Panelet inspicerede også den ammunition, der blev beslaglagt i Hissènes hus den 16. august. Der blev taget dødbringende og ikkedødbringende militært udstyr i de seks køretøjer og fra de seks pågrebne personer. Den 16. august 2016 stormede det centrale gendarmeri Hissènes hjem i Bangui. Der blev fundet over 700 våben.

Den 4. september 2016 åbnede en gruppe af eks-Sélékaelementer, der kom fra Kaga-Bandoro på seks motorcykler for at samle Hissène og personer med tilknytning til ham op, ild mod MINUSCA nær Dékoa. I forbindelse med denne hændelse blev en eks-Sélékakriger dræbt, og to medlemmer af den fredsbevarende styrke og en civil blev såret.«

---

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/143 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/143

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/902

af 23. maj 2017

om en fortegnelse over EU-kontrollører, der må udføre inspektioner i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009

(meddelt under nummer C(2017) 3252)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (1), særlig artikel 79, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 1224/2009 oprettes der en ordning for kontrol, inspektion og håndhævelse for at sikre overholdelse af reglerne i Unionens fælles fiskeripolitik. EU-kontrollørerne kan i henhold til nævnte forordning udføre inspektioner i overensstemmelse med forordningens bestemmelser i EU-farvande og på EU-fiskerfartøjer uden for EU-farvande, jf. dog kystmedlemsstaternes primære ansvar. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 1224/2009 oprettes der en ordning for kontrol, inspektion og håndhævelse for at sikre overholdelse af reglerne i Unionens fælles fiskeripolitik. EU-kontrollørerne kan i henhold til nævnte forordning udføre inspektioner i overensstemmelse med forordningens bestemmelser i EU-farvande og på EU-fiskerfartøjer uden for EU-farvande, jf. dog kystmedlemsstaternes primære ansvar.

| (2) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 (2) fastsættes der gennemførelsesbestemmelser til Unionens kontrolordning, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 (2) fastsættes der gennemførelsesbestemmelser til Unionens kontrolordning, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1224/2009.

| (3) | Det fastsættes i gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011, at fortegnelsen over EU-kontrollører vedtages af Kommissionen på grundlag af meddelelserne fra medlemsstaterne og EU-Fiskerikontrolagenturet (i det følgende benævnt »agenturet«). |
| --- | --- |

(3)

Det fastsættes i gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011, at fortegnelsen over EU-kontrollører vedtages af Kommissionen på grundlag af meddelelserne fra medlemsstaterne og EU-Fiskerikontrolagenturet (i det følgende benævnt »agenturet«).

| (4) | Den første fortegnelse over EU-kontrollører blev opstillet ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/883/EU (3). Denne fortegnelse er fire gange blevet afløst af nye fortegnelser over EU-kontrollører, første gang ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/174/EU (4), senere ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/120/EU (5), Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/645 (6) og Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/706 (7). Ifølge gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 skal medlemsstaterne og agenturet, efter at den første fortegnelse er opstillet, senest i oktober hvert år meddele Kommissionen eventuelle ændringer, som de ønsker foretaget for det følgende kalenderår, og Kommissionen skal ændre fortegnelsen i overensstemmelse hermed senest den 31. december. |
| --- | --- |

(4)

Den første fortegnelse over EU-kontrollører blev opstillet ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/883/EU (3). Denne fortegnelse er fire gange blevet afløst af nye fortegnelser over EU-kontrollører, første gang ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/174/EU (4), senere ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/120/EU (5), Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/645 (6) og Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/706 (7). Ifølge gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 skal medlemsstaterne og agenturet, efter at den første fortegnelse er opstillet, senest i oktober hvert år meddele Kommissionen eventuelle ændringer, som de ønsker foretaget for det følgende kalenderår, og Kommissionen skal ændre fortegnelsen i overensstemmelse hermed senest den 31. december.

| (5) | En række medlemsstater og agenturet har meddelt ændringer til den gældende fortegnelse over kontrollører. Den fortegnelse, der blev opstillet ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/706, bør derfor afløses af en ny fortegnelse over EU-kontrollører, som opstilles under hensyntagen til disse meddelelser. |
| --- | --- |

(5)

En række medlemsstater og agenturet har meddelt ændringer til den gældende fortegnelse over kontrollører. Den fortegnelse, der blev opstillet ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/706, bør derfor afløses af en ny fortegnelse over EU-kontrollører, som opstilles under hensyntagen til disse meddelelser.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Fortegnelsen over EU-kontrollører findes i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/706 ophæves.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Karmenu VELLA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 af 8. april 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (EUT L 112 af 30.4.2011, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2011/883/EU af 21. december 2011 om en fortegnelse over EU-kontrollører i medfør af artikel 79, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (EUT L 343 af 23.12.2011, s. 123).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/174/EU af 8. april 2013 om en fortegnelse over EU-kontrollører i medfør af artikel 79, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (EUT L 101 af 10.4.2013, s. 31).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/120/EU af 4. marts 2014 om en fortegnelse over EU-kontrollører i medfør af artikel 79, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (EUT L 66 af 6.3.2014, s. 31).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/645 af 20. april 2015 om en fortegnelse over EU-kontrollører, der må udføre inspektioner i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (EUT L 106 af 24.4.2015, s. 31).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/706 af 3. maj 2016 om en fortegnelse over EU-kontrollører, der må udføre inspektioner i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (EUT L 122 af 12.5.2016, s. 26).

7

---

BILAG

LISTE OVER EU-KONTROLLØRER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 79, STK. 1, I FORORDNING (EF) Nr. 1224/2009

| Land | Kontrollører |
| --- | --- |
| Belgien | Coens, Philippe
  De Vleeschouwer, Guy
  Devogel, Geert
  Huygh, Gerd
  Lieben, Richard
  Monteyne, Ian
  Noet, Werner
  Steenssens, Kurt
  Timmerman, Thierry
  Vandenbrouck, Frank
  Van Rompaey, Tim
  Van Torre, Mike
  Verhaeghe, Dirk |
| Bulgarien | Angelov, Todor
  Bakardzhiev, Stefan
  Cholakov, Atanas
  Damyanov, Konstantin
  Encheva, Kremena
  Hristov, Martin
  Ivanov, Ivan
  Ivanov, Todor
  Kerekov, Nikolay
  Kostadinov, Ivan
  Kyumyurdzhiev, Kiril
  Nikolov, Galin
  Petkov, Dimitar
  Petrova, Miroslava
  Raev, Yordan
  Valkov, Dimitar |
| Tjekkiet | Ikke relevant |
| Danmark | Akselsen, Ole
  Andersen, Dan Søgård
  Andersen, Hanne Skjæmt
  Andersen, Lars Ole
  Andersen, Martin Burgwaldt
  Andersen, Mogens Godsk
  Andersen, Niels Jørgen Anton
  Andersen, Peter Bunk
  Anderson, Jacob Edward
  Astrup, Iben
  Bache, René
  Bang, Mai
  Beck, Bjarne Baagø
  Bendtsen, Lars Kjærsgaard
  Bernholm, Kristian
  Bjerre, Casper
  Carl, Morten Grand Wiglaur
  Christensen, Jesper Just
  Christensen, Peter Grim
  Christensen, Thomas
  Christiansen, Michael Koustrup
  Damsgaard, Kresten
  Degn, Jesper Leon
  Due-Boje, Thomas Zinck
  Dølling, Robert
  Ebert, Thomas Axel Regaard
  Eiersted, Jesper Bech
  Elnef, Frank Godt
  Fick, Carsten
  Frandsen, René Brian
  Frederiksen, Torben Broe
  Gotved, Jesper Hovby
  Groth, Niels
  Grupe, Poul
  Gaarde, Børge
  Handrup, Jacob
  Hansen, Gunnar Beck
  Hansen, Ina Kjærgaard
  Hansen, Jan Duval
  Hansen, John Daugaard
  Hansen, Martin
  Hansen, Martin Baldur
  Hansen, Ole
  Hansen, Thomas
  Harrison, Dorthe Kronborg
  Hartmann, Christian
  Hestbek, Flemming
  Høgild, Lars
  Højrup, Torben
  Jaeger, Michael Wassermann
  Jensen, Anker Mark
  Jensen, Flemming Bergtorp
  Jensen, Hanne Juul
  Jensen, Jimmy Langelund
  Jensen, Jonas Krøyer
  Jensen, Lars Henrik
  Jensen, Lone Agathon
  Jensen, René Sandholt
  Jensen, Søren Palle
  Jespersen, René
  Johansen, Allan
  Juul, Simon
  Juul, Torben
  Jørgensen, Lasse Elmgren
  Jørgensen, Ole Holmberg
  Karlsen, Jesper Herning
  Knudsen, Malene
  Knudsen, Ole Hvid
  Kofoed, Kim Windahl
  Kokholm, Peder
  Kristensen, Henrik
  Kristensen, Peter Holmgaard
  Kristiansen, Jeanne Marie
  Larsen, Michael Søeballe
  Larsen, Peter Hjort
  Larsen, Tim Bonde
  Lundbæk, Tommy Oldenborg
  Madsen, Arne
  Madsen, Jens-Erik
  Madsen, Johnny Gravesen
  Melgaard, Bo Kornum
  Mortensen, Erik
  Mortensen, Jan Lindholdt
  Møller, Gert
  Nielsen, Christian
  Nielsen, Dan Randum
  Nielsen, Hans Henrik
  Nielsen, Henrik
  Nielsen, Henrik Frühstück
  Nielsen, Henrik Kruse
  Nielsen, Jeppe
  Nielsen, Mads Grundvad
  Nielsen, Niels Kristian
  Nielsen, Steen
  Nielsen, Steven Bo
  Nielsen, Søren
  Nielsen, Søren Egelund
  Nielsen, Tage Kim
  Nielsen, Trine Fris
  Nørgaard, Max Reno Bang
  Paulsen, Kim Thor
  Pedersen, Claus
  Pedersen, Knud Jan
  Pedersen, Morten Berg
  Petersen, Christina Holmer
  Petersen, Henning Juul
  Petersen, Jimmy Torben
  Porsmose, Tommy
  Poulsen, Bue
  Poulsen, John
  Ramm, Heine
  Rømer, Jan
  Schjoldager, Tim Rasmussen
  Schmidt, Stefan Göttsche
  Schou, Kasper
  Siegumfeldt, Jeanette
  Simonsen, Kjeld
  Simonsen, Morten
  Skrivergaard, Lennart
  Sørensen, Allan Lindgaard
  Thomsen, Bjarne Kondrup
  Thomsen, Klaus Ringive Solgaard
  Thorsen, Michael
  Trab, Jens Ole
  Vind, Finn
  Vistrup, Annette Klarlund
  Wallenstrøm, Silas Lindgreen
  Wille, Claus
  Wind, Bernt Paul
  Østergård, Lars
  Aasted, Lars Jerne |
| Tyskland | Abs, Volker
  Ahlmeyer, Jens
  Angermann, Henry
  Baumann, Jörg
  Bembenek, Jörg
  Bergmann, Udo
  Bernhagen, Sven
  Bieder, Mathias
  Bloch, Ralf
  Borchardt, Erwin
  Bordolo, Jan-Hendrik
  Borowy, Matthias
  Bösherz, Andreas
  Brunnlieb, Jürgen
  Buchholz, Matthias
  Büttner, Harald
  Cassens, Enno
  Christiansen, Dirk
  Cramer, Arne
  Döhnert, Tilman
  Drenkhahn, Michael
  Ehlers, Klaus
  Fiedler, Sebastian
  Fink, Jens
  Franke, Hermann
  Franz, Martin
  Frenz, Sandro
  Garbe, Robert
  Gätjen, Sebastian
  Golz, Ulrich
  Gräfe, Roland
  Grawe, André
  Griemberg, Lars
  Haase, Christian
  Hannes, Chistoph
  Hänse, Dirk
  Hansen, Hagen
  Heidkamp, Max
  Heisler, Lars
  Herda, Heinrich
  Hickmann, Michael
  Homeister, Alfred
  Hoyer, Oliver
  Jansen- Raabe, Karsten
  Käding, Christian
  Keidel, Quirin
  Kinast, Daniel
  Köhn, Thorsten
  Kollath, Mark
  Kopec, Reinhard
  Kraack, Sönke
  Krüger, Torsten
  Kupfer, Christian
  Kutschke, Holger
  Lange, Michael
  Lehmann, Jan
  Lorenzen, Alexander
  Lübke, Torsten
  Lührs, Carsten
  Möhring, Torsten
  Mücher, Martin
  Mundt, Mario
  Nickel, Jörg
  Nitze, Andreas
  Nöckel, Steffen
  Pauls, Werner
  Perkuhn, Martin
  Pötzsch, Frank
  Radzanowski, Sven
  Ramm, Jörg
  Reimers, Andre
  Richter, Thomas
  Rutz, Dietmar
  Sauerwein, Dirk
  Schmiedeberg, Christian
  Schröter, Robert
  Schuchardt, Karsten
  Schuler, Claas
  Schulze, Roberto
  Sehne, Dirk
  Siebrecht, Hannes
  Skrey, Erich
  Springer, Gunnar
  Stüber, Jan
  Sween, Gorm
  Teetzmann, Julian
  Thieme, Stefan
  Thomas, Raik
  Vetterick, Arno
  Wagner, Ralf
  Welz, Henning
  Welz, Oliver
  Wessels, Heinrich
  Wichert, Peter |
| Estland | Grossmann, Meit
  Kutsar, Andres
  Lasn, Margus
  Nigu, Silver
  Niinemaa, Endel
  Pai, Aare
  Parts, Erik
  Soll, Simon
  Torn, Kerdo
  Ulla, Indrek
  Varblane, Viljar
  Hioväin, Heikki
  Aid, Ott
  Grigorjev, Mait
  Lillema, Tarvo
  Melk, Kristi |
| Irland | Ahern Christy
  Allan, Damien
  Amrien, Rudi
  Ankers, Brian
  Ansbro, Mark
  Armstrong, Stuart
  Barber, Kevin
  Barcoe, Michael
  Barr, William
  Barret, Brendan
  Barrett, Elizabeth
  Barrett, Jamie
  Beale, Derek
  Bones, Anthony
  Brannigan, Steve
  Breen, Kieran
  Brennan, Colm
  Brett, Martin
  Brophy, James
  Brophy, Paul
  Browne, Brendan
  Brunicardi, Michael
  Bryant, William
  Buckley, Anthony
  Buckley, David
  Buckley, John
  Bugler, Andrew
  Butler, David
  Butler, John
  Byrne, Kenneth
  Byrne, Paul
  Cagney, Daniel
  Cahalane, Donnchadh
  Campbell, Aoife
  Campbell, Stephen
  Carr, Kieran
  Casey, Anthony
  Chandler, Frank
  Chute, Killian
  Chute, Richard
  Claffey, Seamus
  Clarke, Tadhg
  Cleary, James
  Clinton, Andrew
  Clinton, Finbar
  Cloake, Niall
  Cogan, Jerry
  Collins, Damien
  Connaghan, Fintan
  Connery, Paul
  Connolly, Stephen
  Cooper, Thomas
  Corish, Cormac
  Corrigan, Kieran
  Cosgrave, Karl
  Cosgrove, Thomas
  Cotter, Colm
  Cotter, James
  Cotter, Jamie
  Coughlan, Neville
  Craven, Cormac
  Croke, Jason
  Cronin, Martin
  Cronin, Philip
  Crowley, Brian
  Cummins, Alan
  Cummins, Paul
  Cummins, William
  Cunningham, Diarmiad
  Curran, Donal
  Curran, Siubhan
  Curtin, Brendan
  Daly, Brendan
  Daly, Joe
  Daly, John
  Daly, Mick
  Darcy, Enna
  De Barra, Ruairi
  Dempsey, Brian
  Devaney, Michael
  Dicker, Philip
  Dohery, Brian
  Doherty, Patrick
  Donaldson, Stuart
  Donnachie, Martin
  Donnchadh, Cahalane
  Donovan, Tom
  Downes, Eamon
  Downing, Erica
  Downing, John
  Doyle, Billy
  Doyle, Cronan
  Duane, Paul
  Ducker, Nigel
  Duggan, Cian
  Duignam, Ray
  Fanning, Grace
  Farrell, Brian
  Farrelly, Emmett
  Faulkner, Damien
  Fealy, Gerard
  Fennel, Siobhan
  Fenton, Garry
  Ferguson, Kevin
  Finegan, Ultan
  Finnegan, David
  Fitzgerald, Brian,
  Fitzpatrick, Gerry
  Fleming, David
  Flynn, Alan
  Foley, Brendan
  Foley, Connor
  Foley, Kevin
  Fowler, Patrick
  Fox, Colm
  Fox, Dennis
  Freeman, Harry
  Friel, Aidan
  Gallagher, Damien
  Gallagher, Danny
  Gallagher, Neil
  Gallagher, Orlaith
  Gallagher, Patrick
  Galvin, Rory
  Gannon, James
  Geraghty, Tony
  Gernon, Ross
  Gleeson, Marie
  Goulding, Donal
  Grogan, Susanne
  Hamilton, Alan
  Hamilton, Gillian
  Hamilton, Greg
  Hamilton, Martin
  Hannon, Gary
  Hanrahan, Michael
  Harding, James
  Harkin, Patrick
  Harrington, Michael
  Harty, Paddy
  Hastings, Brian
  Healy, Conor
  Healy, Jef
  Heffernan, Bernard
  Hegarthy, Mark
  Hegarty, Paul
  Hickey, Adrian
  Hickey, Andrew
  Hickey, Declan
  Hickey, Michael
  Hobbins, Tom
  Holland, Ken
  Hollingsworth, Edward
  Humphries, Daniel
  Irwin, Richard
  Ivory, Sean
  Kavanagh, Ian
  Kavanagh, Paul
  Kearney, Brendan
  Keating, Debbie
  Keeley, David
  Keirse, Gavin
  Kenneally, Jonathan
  Kennedy, Liam
  Kennedy, Tom
  Keogh, Mark
  Kerr, Charlie
  Kickham, Jon-Lawrence
  Kinsella, Gordan
  Kirwan, Conor
  Kirwan, Darragh
  Lacey-Byrne, Dillon
  Laide, Cathal
  Landy, Glen
  Lane, Brian
  Lane, Mary
  Lawlor, Collie
  Leahy, Brian
  Lenihen, Marc
  Linehan, Sean
  Long Emmett
  Lynch, Darren
  Lynch, Mark
  Lynch, Paul
  Mackey, Eoin
  Mackey, John
  Madden, Brendan
  Madine, Stephen
  Maguire, Paul
  Mallon, Keith
  Maloney, Nessa
  Manning, Neil
  Martin, Jamie
  Matthews, Brian
  McCarthy, Gavin
  McCarthy, Michael
  McCarthy, Niall
  McCarthy, Paul
  McCarthy, Robert
  McCoy, Sean
  McDermot, Paul
  McGarry, John
  McGee, Noel
  McGee, Paul
  McGrath, Owen
  McGroarty, John
  McGroarty, Mark
  McGroary, Peter
  McHale, Laura
  McKenna, David
  McLoughlin, John
  McLoughlin, Ronan
  McMahon, Dean
  McNamara, Ken
  McNamara, Paul
  McPhilbin, Dwain
  McUmfraidh, Caoimhin
  Meehan, Robert
  Melvin, David
  Meredith, Helen
  Minehane, John
  Molloy, Darragh
  Molloy, John Paul
  Moloney, Kara
  Mooney, Gerry
  Mooney, Keith
  Moore, Conor
  Morrissey, Stephen
  Mulcahy, John
  Mulcahy, Liam
  Mulcahy, Shane
  Mullan, Patrick
  Mullane, Paul
  Mundy, Brendan
  Murphy, Adam
  Murphy, Aidan
  Murphy, Barry
  Murphy, Caroline
  Murphy, Chris
  Murphy, Claire
  Murphy, Daniel
  Murphy, Enda
  Murphy, Honour
  Murphy, John
  Murran, Sean
  Murray, Paul
  Newstead, Sean
  Nic Dhonnchadha, Stephanie
  Ni Cionnach Pic, Dubheasa
  Nolan, Brian
  Nolan, James
  Northover, James
  O'Beirnes, Derek
  O'Brien, Jason
  O'Brien, Ken
  O'Brien, Paul
  O'Brien, Roberta
  O'Callaghan, Maria
  O'Connell, Paul
  O'Connor, Dermot
  O'Connor, Frank
  O'Donovan, Diarmuid
  O'Donovan, Michael
  O'Driscoll, Olan
  O'Flynn, Aisling
  O'Grady, Vivienne
  O'Leary, David
  O'Mahoney, Kevin
  O'Mahony, David
  O'Mahony, Denis
  O'Mahony, Karl
  O'Meara, Pat
  O'Neill Donal
  O'Regan, Alan
  O'Regan, Cliona
  O'Regan, Tony
  O'Reilly, Brendan
  O'Seaghdha, Ciaran
  O'Sullivan, Cormac
  O'Sullivan, Patricia
  Ó Neachtain, Aonghus
  Parke, Declan
  Patterson, Adrienne
  Patterson, John
  Pender, Darragh
  Pentony, Declan
  Pierce, Paul
  Piper, David
  Plante, Thomas
  Plunkett, Thomas
  Power, Cathal
  Power, Gillian
  Prendergast, Kevin
  Pyke, Gavin
  Quigg, James
  Quinn, Mikey
  Raferty, Damien
  Reddin, Tony
  Reidy, Patrick
  Ridge, Patrick
  Robinson, Niall
  Russell, Mark
  Ryan, Fergal
  Ryan, Marcus
  Scalici, Fabio
  Scanlon, Gordon
  Shalloo, Jim
  Sheridan, Glenn
  Sills, Barry
  Sinnott, Lee
  Smith, Brian
  Smith, Dean
  Smith, Gareth
  Smyth, Eoin
  Snowdon, Edward
  Stack, Stephen
  Stapleton, Alan
  Sweeney, Brian
  Sweetnam, Vincent
  Swords, Graham
  Tarrant, Martin
  Tigh, Declan
  Timon, Eric
  Tobin, John
  Troy, Ivan
  Tubridy, Fergal
  Turley, Mark
  Turnbull, Michael
  Twomey, Tom
  Valls Senties, Virginia
  Verling, Ronan
  Von Raesfeldt, Mark
  Wall, Danny
  Wallace, Robert
  Walsh, Conleth
  Walsh, Dave
  Walsh, Karen
  Walsh, Richard
  Weldon, James
  Whelan, Mark
  White, John
  Whoriskey, David
  Wickham, Larry
  Wilson, Tony
  Wise, James
  Woodward, Ciaran |
| Grækenland | ΑΒΡΑΜΙΔΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΑΓΑΠΗΤΟΣ, ΕΥΘΥΜΙΟΣ
  ΑΔΑΜΙΔΗΣ, ΘΕΜΙΣΤΟΚΛΗΣ
  ΑΘΑΝΑΣΙΟΥ, ΑΡΓΥΡΩ
  ΑΙΒΑΛΙΩΤΟΥ, ΕΙΡΗΝΗ
  ΑΚΡΙΒΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΑΛΕΞΙΟΥ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΑΛΥΓΙΖΑΚΗΣ, ΝΕΚΤΑΡΙΟΣ
  ΑΛΥΦΑΝΤΑΚΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ
  ΑΜΒΡΟΣΙΑΤΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ
  ΑΝΑΓΝΩΣΤΟΥ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΑΝΑΣΟΤΣΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΑΝΔΡΙΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΑΝΕΜΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΑΝΤΩΝΑΚΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΑΝΩΜΕΡΙΑΝΑΚΗΣ, ΕΠΑΜΕΙΝΩΝΔΑΣ
  ΑΡΑΜΠΑΤΖΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΑΡΑΧΩΒΙΤΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ
  ΑΡΓΥΡΟΥ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΑΣΠΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΑΣΠΡΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΑΥΓΕΡΙΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΒΑΙΣ, ΠΑΥΛΟΣ
  ΒΑΙΤΣΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΒΑΙΤΣΗΣ, ΔΗΜΟΣ
  ΒΑΚΑΤΑΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΒΑΡΔΙΔΑΚΗ, ΕΥΡΥΚΛΕΙΑ
  ΒΑΡΕΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ-ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΒΑΡΛΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΒΑΣΙΛΕΙΟΥ, ΒΑΣΩ
  ΒΑΣΙΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ
  ΒΑΣΙΛΟΠΟΥΛΟΥ, ΚΛΕΑΝΘΗ
  ΒΕΛΙΣΣΑΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ
  ΒΕΝΕΤΗΣ, ΔΗΜΟΣΘΕΝΗΣ
  ΒΕΡΓΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΒΕΤΤΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΒΛΙΩΡΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΒΟΓΙΑΤΖΑΚΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ
  ΒΟΡΤΕΛΙΝΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΒΟΤΣΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΒΟΥΡΛΕΤΣΗΣ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ
  ΓΑΒΑΛΑΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΓΑΚΗΣ, ΑΛΕΞΙΟΣ
  ΓΑΛΑΝΑΚΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ
  ΓΑΛΑΤΟΥΛΑ, ΑΝΝΑ
  ΓΑΛΗΝΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΓΑΛΟΥΖΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΓΑΡΕΦΑΛΟΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΓΕΡΙΚΗ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ
  ΓΕΩΡΓΑΝΤΑΣ, ΜΙΧΑΗΛ
  ΓΕΩΡΓΙΑΔΗ, ΜΑΡΙΑ
  ΓΙΑΝΝΟΥΛΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΓΙΑΝΝΟΥΣΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΓΙΑΝΝΟΥΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΓΚΑΖΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΓΚΙΝΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΓΚΟΥΣΗΣ, ΦΙΛΙΠΠΟΣ
  ΓΟΛΕΓΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΓΡΗΓΟΡΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΓΥΠΑΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΔΑΡΔΩΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΔΕΛΗΜΗΤΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΔΕΛΙΕΖΑ, ΑΝΤΩΝΙΑ
  ΔΕΛΧΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΔΕΣΠΟΥΛΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΔΗΜΑΚΗ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ
  ΔΗΜΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΠΟΣΤΟΛΟΣ
  ΔΙΑΜΑΝΤΑΚΗΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΔΙΑΜΑΝΤΟΠΟΥΛΟΣ, ΜΙΧΑΗΛ
  ΔΟΚΙΑΝΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΔΟΥΝΑΣ, ΠΡΟΚΟΠΙΟΣ
  ΔΡΟΛΑΓΙΑ, ΕΥΘΥΜΙΑ
  ΔΡΟΣΑΚΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΔΡΟΣΟΥΝΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ
  ΕΚΤΑΡΙΔΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΕΞΗΝΤΑΒΕΛΩΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΕΡΓΟΛΑΒΟΥ, ΑΝΝΑ
  ΕΥΑΓΓΕΛΑΤΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΕΥΜΟΡΦΟΠΟΥΛΟΣ, ΧΑΡΙΛΑΟΣ
  ΖΑΒΙΤΣΑΝΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΖΑΚΥΝΘΙΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΖΑΜΠΕΤΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΖΑΡΚΑΔΑ, ΑΛΕΞΙΑ
  ΖΑΧΑΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΖΙΑΝΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΖΟΥΡΙΔΑΚΗΣ, ΜΙΛΤΙΑΔΗΣ
  ΖΩΓΑΛΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΖΩΓΑΛΗΣ, ΣΤΑΥΡΟΣ
  ΖΩΗΣ, ΠΑΝΤΕΛΗΣ
  ΗΛΙΟΥ, ΣΠΥΡΙΔΩΝΑΣ
  ΘΕΟΔΩΡΟΥΔΗ, ΑΙΜΙΛΙΑ
  ΘΕΟΛΟΓΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ
  ΘΕΟΧΑΡΟΥΛΗΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΙΚΙΟΥΖΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΚΑΒΟΥΡΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΑΓΙΑΣ, ΧΑΡΑΛΑΜΠΟΣ
  ΚΑΛΑΒΡΕΖΟΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΚΑΛΛΙΝΙΚΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΚΑΛΟΓΡΙΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΚΑΜΑΚΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΚΑΝΕΛΛΟΠΟΥΛΟΥ, ΠΕΛΑΓΙΑ
  ΚΑΠΕΛΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΑΠΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΚΑΠΟΤΑΣ, ΜΙΛΤΙΑΔΗΣ
  ΚΑΡΑΒΟΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΚΑΡΑΚΑΤΣΑΝΗΣ,ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΚΑΡΑΚΟΝΤΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΚΑΡΑΤΑΓΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΑΡΟΥΝΤΖΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΑΡΥΣΤΙΑΝΟΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ
  ΚΑΣΣΗ, ΒΑΣΙΛΙΚΗ
  ΚΑΣΤΑΝΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΚΑΤΣΑΚΟΥΛΗΣ, ΠΑΡΑΣΧΟΣ
  ΚΑΤΣΑΜΠΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΚΑΤΣΑΡΟΣ, ΛΕΩΝΙΔΑΣ
  ΚΑΤΣΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΚΑΤΣΙΓΙΑΝΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΚΛΟΥΜΑΣΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΚΟΚΚΟΤΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΚΟΚΟΛΟΓΙΑΝΝΑΚΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΚΟΛΛΙΑΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΚΟΛΟΚΟΤΑΣ, ΠΕΤΡΟΣ
  ΚΟΛΟΚΟΤΡΩΝΗ, ΑΡΓΥΡΩ
  ΚΟΜΗΝΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΚΟΝΤΗ, ΜΑΡΙΑ
  ΚΟΝΤΟΒΑΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ
  ΚΟΝΤΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΚΟΝΤΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΚΟΡΚΙΖΟΓΛΟΥ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΚΟΡΤΕΣΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΚΟΡΩΝΑΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΚΟΡΩΝΑΙΟΣ, ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ
  ΚΟΣΜΑΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ
  ΚΟΥΖΙΛΟΥ, ΣΤΑΥΡΟΥΛΑ
  ΚΟΥΚΑΡΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΚΟΥΚΔΑ, ΕΥΑΓΓΕΛΙΑ
  ΚΟΥΛΑΞΙΔΗΣ, ΔΡΑΚΟΥΛΗΣ
  ΚΟΥΝΤΟΥΡΑΔΑΚΗ, ΚΑΛΛΙΟΠΗ
  ΚΟΥΡΕΛΗ, ΙΩΑΝΝΑ
  ΚΟΥΡΕΝΤΖΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΚΟΥΡΟΥΛΗΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ
  ΚΟΥΤΣΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΚΟΥΤΣΟΥΜΑΝΙΩΤΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΚΥΡΙΑΚΟΥ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΥΡΙΤΣΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΚΩΝΣΤΑΝΤΑΚΟΣ, ΠΕΡΙΚΛΗΣ
  ΚΩΝΣΤΑΝΤΕΛΛΟΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ
  ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΙΔΗΣ, ΣΤΑΥΡΟΣ
  ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΙΔΗ, ΜΑΡΙΑ
  ΚΩΝΣΤΑΝΤΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΚΩΝΣΤΑΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΚΩΤΤΑΣ,ΣΩΤΗΡΙΟΣ
  ΛΑΜΠΕΤΣΟΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ
  ΛΑΤΤΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΛΕΚΑΚΟΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ
  ΛΕΜΟΝΙΔΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΛΕΟΝΤΑΡΑΚΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΛΙΑΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΛΙΑΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΛΙΑΛΙΟΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΛΙΑΝΤΙΝΙΩΤΗΣ, ΠΑΥΛΟΣ
  ΛΙΟΚΑΡΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΛΟΥΓΙΑΚΗ, ΑΝΝΑ
  ΛΟΥΚΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΛΥΜΠΕΡΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΜΑΙΛΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ
  ΜΑΚΡΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΜΑΚΡΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΜΑΛΛΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΜΑΝΔΑΛΟΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΜΑΝΙΑΤΗ, ΑΝΔΡΙΑΝΝΑ
  ΜΑΡΑΓΚΟΥ, ΑΝΝΑ
  ΜΑΡΑΘΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΜΑΡΓΑΡΙΤΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΜΑΡΓΩΜΕΝΟΣ, ΕΥΣΤΑΘΙΟΣ
  ΜΑΥΡΕΛΟΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ
  ΜΑΥΡΟΕΙΔΗ, ΝΙΚΗ-ΑΝΔΡΙΑΝΑ
  ΜΑΥΡΟΜΜΑΤΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΜΑΥΡΟΥΤΣΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΑΧΑΙΡΙΔΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΜΕΡΚΟΒΙΤΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΜΗΝΑΣ, ΣΩΚΡΑΤΗΣ
  ΜΗΤΣΟΥ, ΣΑΠΦΩ
  ΜΙΛΤΣΑΚΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΙΝΑΧΕΙΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΙΣΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΜΙΧΑΗΛΙΔΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΜΟΣΧΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΜΟΥΣΤΑΚΑΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ
  ΜΟΥΣΤΟΣ, ΜΙΧΑΗΛ
  ΜΟΥΤΣΙΑΝΑΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΜΠΑΛΑΤΣΟΥΚΑΣ, ΘΕΟΦΑΝΗΣ
  ΜΠΑΜΠΑΝΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΜΠΑΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΜΠΑΞΕΒΑΝΑΚΗΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ
  ΜΠΑΡΛΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΜΠΑΡΟΥΝΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΜΠΑΤΖΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΣΤΑΜΟΣ
  ΜΠΑΤΖΟΛΗΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ
  ΜΠΑΧΛΙΤΖΑΝΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΛΗΣ
  ΜΠΕΖΙΡΓΙΑΝΝΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ
  ΜΠΕΘΑΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΜΠΕΘΑΝΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΠΕΙΝΤΑΡΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΠΙΧΑΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΜΠΛΑΤΣΙΟΣ, ΠΕΤΡΟΣ
  ΜΠΟΤΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΜΠΟΤΣΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΜΠΟΥΖΟΥΝΙΕΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΜΠΡΑΟΥΔΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΜΠΡΕΖΑΤΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΜΥΛΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΜΥΤΙΛΗΝΑΙΟΣ ΣΙΔΕΡΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΝΑΣΤΟΥΛΗΣ, ΙΩΣΗΦ
  ΝΙΚΟΛΑΙΔΗΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ
  ΝΙΚΟΛΑΟΥ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ
  ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΣΗΜΑΚΗΣ
  ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΕΛΕΥΘΕΡΙΟΣ
  ΝΤΑΛΤΑΣ, ΙΚΟΛΑΟΣ
  ΝΤΑΦΟΥΛΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΝΤΕΚΟΥΡΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΝΤΕΛΛΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΝΤΕΜΙΡΗ ΔΕΜΙΡΗ, ΝΙΚΗ
  ΝΤΕΜΟΣ, ΘΕΟΦΑΝΗΣ
  ΞΑΝΘΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ
  ΟΙΚΟΝΟΜΑΚΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΟΜΑΛΙΑΝΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΟΥΡΓΑΝΤΖΙΔΟΥ, ΠΑΡΘΕΝΑ
  ΠΑΛΑΙΟΛΟΓΟΣ, ΦΡΑΓΚΙΣΚΟΣ
  ΠΑΝΑΓΙΩΤΙΔΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΠΑΝΑΓΙΩΤΟΥ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ
  ΠΑΝΤΑΖΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΠΑΠΑΔΗΜΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΠΑΠΑΔΟΓΙΩΡΓΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΠΑΠΑΔΟΠΟΥΛΟΥ, ΘΕΩΝΗ
  ΠΑΠΑΙΩΑΝΝΟΥ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ
  ΠΑΠΑΚΟΣΜΑΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ
  ΠΑΠΑΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΥ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΠΑΠΑΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΥ, ΑΡΧΟΝΤΙΑ
  ΠΑΠΑΝΩΤΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΠΑΠΟΥΤΣΗ, ΑΝΤΩΝΙΑ
  ΠΑΡΑΔΑΛΗΣ, ΑΡΙΣΤΟΤΕΛΗΣ
  ΠΑΡΑΣΚΕΥΑ, ΑΝΘΟΥΛΑ
  ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΠΑΡΔΑΛΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΠΑΡΙΑΡΟΣ, ΜΑΤΘΑΙΟΣ
  ΠΑΡΙΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΠΑΡΤΣΑΡΟΥΧΑ, ΑΘΑΝΑΣΙΑ
  ΠΑΣΧΑΛΑΚΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΠΑΤΕΡΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΠΑΤΙΛΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΠΑΤΡΙΚΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΠΑΤΣΑΡΟΥΧΑ, ΑΘΑΝΑΣΙΑ
  ΠΑΥΛΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΠΕΓΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΠΕΤΡΟΓΓΟΝΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΠΕΤΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΠΟΛΙΤΙΔΗΣ,ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΠΟΤΤΑΚΗ, ΠΕΛΑΓΙΑ
  ΠΡΟΒΑΤΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΡΑΜΙΩΤΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΡΟΖΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΡΟΥΤΣΗ, ΙΩΑΝΝΑ
  ΣΑΜΑΡΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΣΑΡΑΝΤΑΚΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΣΑΡΔΕΛΗ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΑ
  ΣΑΤΑΝΤΙΔΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΣΗΦΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΗΛ
  ΣΚΑΡΒΕΛΑΚΗ, ΑΝΝΑ
  ΣΚΟΥΡΤΑΣ, ΕΥΣΤΡΑΤΙΟΣ
  ΣΚΥΛΟΔΗΜΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΣΛΑΝΚΙΔΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΣΛΙΑΡΑΣ, ΑΡΓΥΡΙΟΣ
  ΣΠΑΝΟΜΗΤΣΙΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΣΠΗΛΙΩΤΗ, ΕΙΡΗΝΗ
  ΣΠΥΡΙΔΩΝ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΣΠΥΡΤΟΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΣΤΑΘΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΣΤΑΥΡΙΝΟΥΔΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΣΤΕΛΙΑΤΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΣΤΕΡΓΙΟΥ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΣΤΕΡΓΙΟΥ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΣΤΟΥΠΑΚΗΣ, ΜΑΡΙΟΣ
  ΣΤΟΥΠΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΗΛ
  ΣΤΟΥΡΝΑΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΣΤΡΑΤΗΓΑΚΗΣ, ΔΙΟΝΥΣΙΟΣ-ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΣΤΡΙΧΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΣΥΒΙΤΟΥ, ΒΑΣΙΛΙΚΗ
  ΣΥΓΚΟΥΝΑΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ
  ΣΦΑΚΙΑΝΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΣΦΕΝΔΥΛΑΚΗ, ΜΑΡΙΑ
  ΤΑΜΠΑΚΑΚΗ, ΕΛΕΥΘΕΡΙΑ
  ΤΑΡΤΑΝΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΤΑΤΣΗ, ΙΩΑΝΝΑ
  ΤΕΡΖΑΚΗ-ΠΑΠΑΔΟΠΟΥΛΟΥ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΑ
  ΤΖΑΝΟΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ
  ΤΖΙΜΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΤΖΙΟΛΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΤΟΥΡΝΗΣ, ΣΤΑΜΑΤΙΟΣ
  ΤΡΙΧΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΤΣΑΒΑΛΙΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΤΣΑΜΑΔΙΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΤΣΑΜΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ
  ΤΣΑΜΟΥΡΑΣ, ΡΑΦΑΗΛ
  ΤΣΑΝΔΗΛΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΤΣΑΠΑΤΣΑΡΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΤΣΑΧΠΑΖΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΤΣΕΛΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ
  ΤΣΕΣΟΥΡΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ
  ΤΣΙΑΤΣΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΤΣΙΜΠΛΙΔΑΚΗ, ΖΑΦΕΙΡΙΑ
  ΤΣΙΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΤΣΟΛΑΚΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ
  ΤΣΟΥΜΑΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΤΣΟΥΦΛΙΔΗΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ
  ΦΙΛΙΠΠΑ, ΕΥΑΓΓΕΛΙΑ
  ΦΛΩΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΦΛΩΡΟΥ, ΧΡΥΣΟΥΛΑ
  ΦΡΑΓΚΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΦΡΑΖΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ
  ΦΡΥΣΟΥΛΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ
  ΦΩΤΕΙΝΟΣ, ΣΤΑΜΑΤΙΟΣ
  ΦΩΤΙΑΔΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ
  ΧΑΒΑΤΖΟΠΟΥΛΟΣ, ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ ΜΑΡΙΟΣ
  ΧΑΙΔΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ
  ΧΑΡΑΛΑΜΠΑΚΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ
  ΧΑΡΑΛΑΜΠΙΔΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ
  ΧΑΡΙΤΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ
  ΧΑΤΖΗΠΑΣΧΑΛΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΧΡΙΣΤΟΔΟΥΛΟΥ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ
  ΨΑΡΡΑΣ, ΑΓΓΕΛΟΣ
  ΨΗΛΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ
  ΨΥΧΟΓΥΙΟΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ |
| Spanien | Almagro Carrobles, Jorge
  Alonso Sánchez, Beatriz
  Álvarez Gómez, Marco Antonio
  Al-Ismail Calderon, Samer
  Amunárriz Emazabel, Sebastián
  Arteaga Sánchez, Ana
  Avedillo Contreras, Buenaventura
  Barandalla Hernando, Eduardo
  Boy Carmona, Esther
  Bravo Téllez, Guillermo
  Calderón Gómez, José Gabriel
  Carmona Mazaira, Manuel
  Carro Martínez, Pedro
  Ceballos Pérez-Canales, Alba
  Cervantes de la Torre, Andrés
  Chamizo Catalán, Carlos
  Cortés Fernández, Natalia
  Couce Prieto, Carlos
  Criado Bará, Bernardo
  Delgado González, Gonzalo
  De la Rosa Cano, Francisco Javier
  Del Hierro Suanzes, Javier
  Deniz Fleitas, Jose Manuel
  Elices López, Juan Manuel
  Expósito González, Jonay
  Fariña Clavero, Irene
  Fernández Costas, Antonio
  Fernandez Despiau, Estrella
  Ferreño Martínez, José Antonio
  Fontán Aldereguía, Manuel
  Fontanet Domenech, Felipe
  García Antoni, Mónica
  Garcia Cantón, Javier
  García González, Francisco Javier
  Genovés Ferriols, José Carlos
  Gómez Cayuelas, Carmen
  González Fernández, Manuel A.
  González Fernández, Marta
  Guerrero Claros, María
  Guisado Sancho, María Jesús
  Gundín Payero, Laura
  Hernández Betzen, Roberto
  Iglesias Prada, Juan Antonio
  Jimenez Álvarez, Ignacio
  Lado Codesido, Beatriz
  Lastra Torre, Ruth
  Lestón Leal, Juan Manuel
  López González, María
  Lorenzo Sentis, José Manuel
  Lucena Garcia, Antonio Jesús
  Marra-López Porta, Julio
  Martínez González, Jesús
  Martínez Velasco, Carolina
  Mayoral Vázquez, Fernando
  Mayoral Vázquez, Gonzalo
  Medina García, Estebán
  Méndez-Villamil Mata, María
  Miranda Almón, Fernando
  Núñez Casas, Julio
  Ochando Ramos, Ana María
  Oñorbe Esparraguera, Manuel
  Orgueira Pérez Vanessa
  Ossorio González, Carlos
  Ovejero González, David
  Pérez González, Virgilio
  Piñón Lourido, Jesús
  Ponte Fernández, Gerardo
  Ríos Cidrás, Manuel
  Ríos Cidrás, Xosé
  Rodriguez Bermejo, José
  Rodríguez Moreno, Alberto
  Rueda Aguirre, Luzdivina
  Ruiz Gómez, Sonia
  Rull Del Águila, Laura
  Sáenz Arteche, Idoia
  Sánchez Sánchez, Esmeralda
  Santas Barge, Verònica
  Sendra Gamero, Ma Esther
  Serrano Sánchez, Daniel
  Sieira Rodríguez, José
  Tenorio Rodríguez, José Luis
  Torre González, Miguel A.
  Tubío Rodríguez, Xosé
  Vicente Castro, José
  Yeregui Velasco, Pablo
  Zamora de Pedro, Carlos |
| Frankrig | Allanic, Gilles
  Beyaert, Francis
  Beyaert, Frédéric
  Bigot, Jean-Paul
  Bistour, Stéphane
  Bon, Philippe
  Bouniol, Anthony
  Bourbigot, Jean-Marc
  Cacitti, Raymond
  Caillat, Marc
  Celton Arnaud
  Ceres, Michel
  Charbonnier, Alexandre
  Cluzel, Stéphane
  Cras, Renaud
  Crochard, Thierry
  Croville, Serge
  Daden, Nicolas
  Dambron, François
  Darsu, Philippe
  Davies, Philippe
  Dechaine, Frédéric
  Delattre, Nicolas
  Desson, Patrick
  Dolou, Claude
  Donnart, Christian
  Duval, Laurent
  Fernandez, Gabriel
  Fortier, Eric
  Garbe, Steeve
  Gauvain, Benoît
  Gehanne, Laurent
  Gloaguen, Maurice
  Goron, Xavier
  Guillard, Thimothée
  Guillemette, Jean Luc
  Guittet-Dupont, Gaëtan
  Hitier, Sébastien
  Isore, Pascal
  Lacombe, Thomas
  Lalanne, Anne
  Lebosquain, Olivier
  Le Berriguaud, Thierry
  Le Corre, Joseph
  Le Cousin, Jean-Luc
  Le Dreau, Gilbert
  Le Mentec, Arnaud
  Legouedec, Loïg
  Lenormand, Daniel
  Lelandois, Cyril
  Lescroel, Yann
  Maingraud, Dominique
  Maniette, Yves
  Masseaux, Yanick
  Menuge, Gilles
  Peoch, Philippe
  Peron, Olivier
  Peron, Pascal
  Petit, François
  Pochet, Ludovic
  Radius, Caroline
  Raguet, José
  Renault, Alan
  Reunavot, Matthieu
  Richou, Fabrice
  Robin, Yannick
  Rousselet, Pascal
  Sauvage, Christian
  Schneider, Frédéric
  Sottiaux, David
  Trividic, Bernard
  Urvoy, Jonathan
  Vesque Arnaud
  Vilbois, Pierre
  Villenave, Yorrick
  Virlogeux, Julian |
| Kroatien | Aćimov, Dejan
  Aunedi, Jurica
  Barbalić, Boris
  Bartulović, Ivica
  Bašić, Vicko
  Bilobrk, Stipe
  Bratičević, Nino
  Brlek, Neda
  Brnadić, Ivica
  Budimir, Miroslav
  Dolić, Nedjeljko
  Dvoraček, Tomislav
  Ercegović, Marin
  Franceschi, Jenko
  Grljušić, Frano
  Hrženjak, Jurica
  Hržić, Ivica
  Ivković, Hrvoje
  Jelić, Božidar
  Jeftimijades, Ivor
  Jukić, Ivica
  Jurčević, Marinko
  Kalinić, Andrej
  Kerum, Jurica
  Krišto, Rino
  Kusanović, Gordan
  Lešić, Lidija
  Marčina, Robert
  Matković, Mijo
  Miletić, Ivana
  Novak, Danijel
  Orešković, Lovro
  Paparić, Neven
  Perković, Kristijan
  Perović, Andrea
  Petrić, Andrea
  Prtenjača, Silvija
  Pupić-Bakrač, Marko
  Radovčić, Ivica
  Rogić, Ante
  Rukavina, Dubravko
  Rumora, Ivan
  Šalaj, Damir
  Šestan, Hrvoje
  Sikirica, Nenad
  Skelin, Stipe
  Škorjanec, Mario
  Skroza, Nikica
  Sobin, Mijo
  Strinović, Boris
  Verzon, Nikola
  Vuletić, Ivo |
| Italien | Abate, Massimiliano
  Affinita, Enrico
  Albani, Emidio
  Ambrosio, Salvatore
  Annicchiarico, Dario
  Antonioli, Giacomo
  Aprile, Giulio
  Aquilano, Donato
  Arena, Enrico
  Astelli, Gabriele
  Barraco, Francesco
  Basile, Giuseppe
  Basile, Marco
  Battaglia, Daniele
  Battista, Filomena
  Bavila, Nicola
  Benvenuto, Salvatore Giovanni
  Biondo, Fortunato
  Bizzarro, Federico
  Boccoli, Fabrizio
  Bongermino, Onofrio
  Bonsignore, Antonino
  Borghi, Andrea
  Bottiglieri, Vincenzo
  Bove, Gian Luigi
  Buccioli, Andrea
  Caforio, Cosimo
  Caiazzo, Luigia
  Calandrino, Salvatore
  Camicia, Ciro
  Cappelli, Salvatore
  Carafa, Simone
  Carini, Vito
  Carta, Sebastiano
  Cesareo, Michele
  Chionchio, Alessandro
  Cianci, Vincenzo
  Cignini, Innocenzo
  Clemente, Cosimo
  Colarossi, Mauro
  Colucciello, Roberto
  Comuzzi, Alberto
  Conte, Fabio
  Coppola, Giorgio
  Corallo, Domenico
  Cormio, Carlo
  Costanzo, Antonino
  Croce, Aldo
  Cuciniello, Luigi
  Cuscela, Michele
  D'Acunto, Francesco
  D'Amato, Fabio
  Dammicco, Luigi
  D'Arrigo, Antonio
  De Crescenzo, Salvatore
  De Pinto, Giuseppe
  De Quarto, Enrico
  D'Erchia, Alessandro
  De Santis, Antonio
  Di Benedetto, Luigi
  Di Domenico, Marco
  Di Donato, Eliana
  Di Matteo, Michele
  Di Santo, Giovanni
  Doria, Angelo
  D'Orsi, Francesco Paolo
  Errante, Domenico
  Esibini, Daniele
  Esposito, Robertino
  Esposito, Salvatore
  Fanizzi, Tommaso
  Fava, Antonello
  Ferioli, Debora
  Ferrara, Manfredo
  Fiorentino, Giovanni
  Fogliano, Pasquale
  Folliero, Alessandro
  Francolino, Giuseppe
  Fuggetta, Pasquale
  Fuso, Vittorio
  Gagliardi, Raffaele
  Gallo, Antonio
  Gangemi, Domenico
  Gangemi, Roberto Francesco
  Genchi, Paolo
  Giannone, Giuseppe Claudio
  Giovannone, Vittorio
  Golizia, Pasquale
  Graziani, Walter
  Greco, Giuseppe
  Guida, Giuseppe
  Guido, Alessandro
  Guzzi, Davide
  Iemma, Oreste
  La Porta, Santi Alessandro
  Lambertucci, Alessandro
  Lanza, Alfredo
  Leto, Antonio
  Limatola, Daniele
  Limetti, Fabio
  Lo Pinto, Nicola
  Lombardi, Pasquale
  Longo, Pierino Paolo
  Luperto, Giuseppe
  Magnolo, Lorenzo Giovanni
  Maio, Giuseppe
  Malaponti, Salvatore Francesco
  Maresca, Emanuel
  Mariotti, Massimiliano
  Marrello Luigi
  Martina, Francesco
  Martire, Antonio
  Mastrobattista, Giovanni Eligio
  Matera, Riccardo
  Messina, Gianluca
  Minò, Alessandro
  Monaco, Paolo
  Morciano, Giuseppe
  Morelli, Alessio
  Morra, Tommaso
  Mostacci, Sergio Massimo
  Mugavero, Amalia
  Mule, Vincenzo
  Musella, Stefano
  Nardelli, Giuseppe
  Negro, Mirco
  Novaro, Giovanni
  Pagan, Francesco
  Palmerini, Giorgio
  Palombella, Fabio Luigi
  Pantaleo, Cosimo
  Paoletti, Dario
  Paolillo, Francesco
  Patalano, Andrea
  Pellegrino, Roberto
  Pepe, Angelo
  Pipino, Leonardo
  Piroddi, Paola
  Pisano, Paolo
  Piscopello, Luciano
  Pisino, Tommaso
  Porru, Massimiliano
  Postiglione, Vito
  Praticò, Daniele
  Puca, Michele
  Puddinu, Fabrizio
  Puleo, Isidoro
  Quinci, Gianbattista
  Rallo, Tommaso
  Randis, Orazio Roberto
  Ravanelli, Marco
  Restuccia, Marco
  Romanazzi, Valentina
  Ronca, Gianluca
  Rossano, Michele
  Russo, Aniello
  Sacco, Giuseppe
  Salce, Paolo
  Sarpi, Stefano
  Scanu, Fabrizio
  Scaramuzzino, Paola
  Schiattino, Andrea
  Scuccimarri, Gianluca
  Sebastio, Luciano
  Siano, Gianluca
  Signanini, Claudio
  Silvestri, Nicola
  Silvia, Salvatore
  Siniscalchi, Francesco
  Soccorso, Alessandro
  Stramandino, Rosario
  Strazzulla, Francesco
  Sufrà, Emanuele
  Tersigni, Tonino
  Tescione, Francesco
  Tesone, Luca
  Tordoni, Maurizio
  Torrisi, Ivano
  Triolo, Alessandro
  Tumbarello, Davide
  Tumminello, Salvatore
  Vangelo, Pietro
  Varone, Stefano
  Vellucci, Alfredo
  Verde, Maurizio
  Vero, Pietro
  Virdis, Antonio
  Vitali, Daniele
  Zaccaro, Giuseppe Saverio |
| Cypern | Apostolou, Antri
  Avgousti, Antonis
  Christodoulou, Lakis
  Christoforou, Christiana
  Christou, Nikoletta
  Flori, Panayiota
  Fylaktou, Anthi
  Georgiou, Markella
  Heracleous, Andri
  Ioannou, Georgios
  Ioannou, Theodosis
  Karayiannis, Christos
  Konnaris, Kostas
  Korovesis, Christos
  Kyriacou, Kyriacos
  Kyriacou, Yiannos
  Michael, Michael
  Nicolaou Nicolas
  Panagopoulos Argyris
  Pavlou George
  Prodromou, Pantelis
  Savvides, Andreas
  Shamma, Theodora |
| Letland | Avdjukeviča, Svetlana
  Brants, Jānis
  Brente, Elmārs
  Griezīte, Frančeska
  Gronska, Ieva
  Gudovannijs, Vsevolods
  Holštroms, Artūrs
  Jansons, Kārlis
  Jaunzems, Aldis
  Junkurs, Andris
  Kalējs, Rūdolfs
  Kalniņa, Ingūna
  Kaptelija, Liene
  Naumova, Daina
  Priediens, Ainars
  Putniņš, Raitis
  Raginskis, Jānis
  Štraubis, Valērijs
  Šuideiķis, Aigars
  Tīģeris, Ģirts
  Vārsbergs, Jānis
  Veide, Andris
  Veinbergs, Miks
  Ziemelis, Elvijs |
| Litauen | Balnis, Algirdas
  Dambrauskis, Tomas
  Giedrius, Vaitkus
  Jonaitis, Arūnas
  Kairyté, Lina
  Kazlauskas, Tomas
  Lendzbergas, Erlandas
  Vitalij, Zartun |
| Luxembourg | Ikke relevant |
| Ungarn | Ikke relevant |
| Malta | Abela, Claire
  Attard, Glen
  Attard, Godwin
  Attard, Omar
  Azzopardi, Joseph
  Baldacchino, Duncan
  Balzan, Gilbert
  Barbara, Anthony
  Borg, Benjamin
  Borg, Jonathan
  Borg, Robert
  Briffa, Daniel
  Bugeja, Stephanie
  Cachia, Pierre
  Calleja, Martin
  Camilleri, Aldo
  Camilleri, Christopher
  Carabott, Paul
  Caruana, Gary
  Cassar, Gaetano
  Cassar Jonathan
  Cassar, Kenneth
  Cassar Lucienne
  Cauchi David
  Cuschieri, Roderick
  Farrugia, Emanuel
  Farrugia, Joseph
  Farrugia, Omar
  Fenech, Melvin
  Fenech, Paul
  Gatt, Glen
  Gatt, Joseph
  Gatt, Mervin
  Gatt, William
  Gauci, Mark
  Little, Elaine
  Lungaro, Gordon
  Mallia, Ramzy
  Micallef, Rundolf
  Muscat, Christian
  Muscat, Simon
  Musu, Matthew
  Piscopo, Christine
  Psaila, Kevin
  Psaila, Mark Anthony
  Sammut, Adem
  Sciberras, Christopher
  Sciberras, Norman
  Seguna, Marvin
  Tabone, Mark
  Theuma, Johan
  Vassallo, Benjamin
  Vella, Anthony
  Vella, Charlie |
| Nederlandene | Bastinaan, Robert
  Beij, Willem
  Boone, Jan Cees
  de Boer, Meindert
  de Mol, Gert
  Dieke, Richard
  Duinstra, Jacob
  Fortuin, Annelies
  Freke, Hans
  Groeneveld, Daan
  Jonk, Jan
  Kleczewski-Schoon, Anneke
  Kleinen, Tom
  Koenen, Gerard
  Kraayenoord, Jaap
  Kramer, Willem
  Meijer, Cor
  Meijer, Willem
  Miedema, Anco
  Parlevliet, Koos
  Ros, Michel
  Ruijter, Tim
  Schneider, Leendert
  Starreveld, Nanette
  van den Berg, Dirk
  van der Laan, Yvonne
  van der Veer, Siemen
  van Doorn, Joost
  van Geenen, Koen
  van Westen, Jan
  Velt, Ernst
  Vervoort, Hans
  Wijbenga, Arjan
  Wijkhuisen, Eddy
  Zevenbergen, Jan |
| Østrig | Ikke relevant |
| Polen | Augustynowicz, Mariusz
  Bartczak, Tomasz
  Belej, Konrad
  Chrostowski, Paweł
  Dębski, Jarosław
  Domachowski, Marian
  Górski, Marcin
  Jeziorny, Przemysław
  Jóźwiak, Marek
  Kasperek, Stanisław
  Kołodziejczak, Michał
  Konefał, Szymon
  Konkel, Adam
  Korthals, Jakub
  Kościelny, Jarosław
  Kowalska, Justyna
  Kozłowski, Piotr
  Kucharski, Tadeusz
  Kunachowicz, Tomasz
  Letki, Paweł
  Lisiak, Agnieszka
  Litwin, Ireneusz
  Łukaszewicz, Paweł
  Łuczkiewicz, Tomasz
  Maciejewski, Maciej
  Mystek, Marcin
  Niewiadomski, Piotr
  Nowak, Włodzimierz
  Pankowski, Piotr
  Patyk, Konrad
  Prażanowski, Krystian
  Sikora, Marek
  Simlat,Tomasz
  Skibior, Sławomir
  Słowiński, Roman
  Smolarski, Łukasz
  Sokołowski, Paweł
  Stankiewicz, Marcin
  Szumicki, Tomasz
  Tomaszewski, Tomasz
  Trzepacz, Michał
  Wereszczyński, Leszek
  Wiliński, Adam
  Zacharzewski, Dawid
  Zięba, Marcin |
| Portugal | Albuquerque, José
  Brabo, Rui
  Cabeçadas, Paula
  Carvalho, Ricardo
  Diogo, João
  Escudeiro, João
  Ferreira, Carlos
  Fonseca, Álvaro
  Moura, Nuno
  Pedroso, Rui
  Quintans, Miguel
  Silva, António Miguel |
| Rumænien | Balaci, Kety
  Bîrsan, Marilena
  Conțolencu, Radu
  Dima, Richard
  Dinu, Lucian
  Ianuris, Mihail
  Ionaşcu, Neculai
  Kazimirovicz, Ancuta
  Larie, Gabriel
  Panaitescu, Laurenţiu Lorin
  Puiu, Gheorghe
  Serștiuc, Mihail Dorin
  Stroie, Constantin
  Țăranu, Sorinel
  Vasile, Bocaneala |
| Slovenien | Šiško, Slavko
  Smoje, Robert
  Smoje, Vinko |
| Slovakiet | Ikke relevant |
| Finland | Aheristo, Marko
  Aho, Jere-Joonas
  Arvilommi, Markku
  Grönfors, Niko
  Heickell, Carl-Arthur
  Hiiterä, Timo
  Hiltunen, Juha
  Hägerström, Matti
  Iljina, Ilja
  Johansson, Esko
  Kaasinen, Harry
  Kajosmaa, Jesse
  Kontto, Tommi
  Koskinen, Aki
  Lejonqvist, Mika
  Leppikorpi, Markus
  Leppäkorpi, Juho
  Leskinen, Henri
  Luukkonen, Tuomas
  Lähde, Jukka
  Niemelä, Teemu
  Nieminen, Jere
  Niittylä, Pekka
  Normia, Pertti
  Nousiainen, Kyösti
  Nousiainen, Markku
  Nurminen, Joona
  Painilainen, Laura
  Purhonen, Jere
  Pyykönen, Pekka
  Rautavirta, Miikka
  Saarilehto, Tuomas
  Sahla, Ilkka
  Salmela, Janne
  Salovaara, Tuomas
  Salmi, Veera
  Savola, Petri
  Sundqvist, Lars
  Suominen, Ari
  Suominen, Paavo
  Suvilaakso, Hannes
  Sjöberg, Joni
  Taattola, Olli
  Tervakangas, Ville
  Träskelin, Otto
  Uitti, Mika
  Ulenius, Niklas
  Vanninen, Vesa
  Välimäki, Juha
  Väänänen, Timo
  Yläjääski, Antti
  Ääri, Mikko |
| Sverige | Åberg, Christian
  Ahnlund, Jenny
  Almström, Petter
  Andersson, Karin
  Andersson, Per-Olof
  Andersson, Per-Olof Vidar
  Antonsson, Jan-Eric
  Bäckman, Johan
  Baltzer, Martin
  Bergman, Daniel
  Bjerner, Martin
  Borg, Calle
  Bryngelsson, Tomas
  Brännström, Lennart
  Cannehag, Niclas
  Cardell, Christina
  Carlsson, Christian
  Englund, Raymond
  Erlandsson, Björn
  Falk, David
  Frejd, Maud
  Fristedt, David
  Gynäs, Mattias
  Hagberg, Elice
  Hartman Bergqvist, Désirée
  Havh, Johan
  Hedman, Elin
  Hellberg, Stefan
  Hellqvist, Johan
  Holmberg, Hanna
  Holmer, Johanna
  Jakobsson, Magnus
  Jansson, Anders
  Jeppsson, Tobias
  Johansson, Daniel
  Johansson, Isabella
  Johansson, Klaes
  Johansson, Thomas
  Joxelius, Paul
  Karlsson, Kent
  Kempe, Clas
  Koivula, Mikael
  Kurtsson, Morgan
  Larsson, Mats
  Lilja, Filip
  Lindström, Jakob
  Lindved, Martin
  Lundberg, Johan
  Lundh, Emelie
  Lundin, Stig
  Lundkvist, Mats
  Lundqvist, Annica
  Malmström, John
  Martini, Martin
  Mattson, Olof
  Montan, Anders
  Mukkavaara, Henrik
  Nihlén, Linus
  Nilsson, Pierre
  Nilsson, Stefan
  Nord, Iza
  Nyberg, Linda
  Näsman, Lars
  Olson, Magnus
  Olsson, Kenneth
  Olsson, Lars
  Penson, Lena
  Persson, Göran
  Persson, Mats
  Peters, Linda
  Peterson, Jan
  Petterson, Joel
  Petterson, Johan
  Philipsson, Gunnar
  Piltonen, Janne
  Podsedkowski, Zenek
  Rase, Dennis
  Reuterljung, Thomas
  Rinaldo, Joakim
  Rönnlund, Agneta
  Sjödin, Ronny
  Skölderud, Svante
  Snäckerström, Leif
  Stålnacke, Erik
  Strandberg, Magnus
  Stührenberg, Björn
  Sundberg, Andreas
  Sundberg, Patrick
  Svärd, Lars-Erik
  Svensson, Rutger
  Svensson, Tony
  Thilly, Tomas
  Timan, Hans
  Toresson, Martin
  Turesson, Andreas
  Uppman, Kerstin
  Werner, Lars
  Westerlund, Emma
  Wilson, Pierre
  Österlund, Erik |
| Det Forenede Kongerige | Adamson, Gary
  Alexander, Stephen
  Alston, Colin
  Anderson, Reid
  Arris, Martin
  Ashby, Peter
  Bailey Roberta
  Baker, Edward
  Barclay, Michael
  Barfoot, Lt Cdr Peter
  Beasley, Adam
  Bedlingham, Sarah
  Bell, Stuart
  Bhandari, Kiran
  Billson, Carol
  Bolden, Rachel
  Bourne, Adam
  Bowers, Claire
  Boyce, Sean
  Brough, Derek
  Brown, Carley
  Bruce, John
  Bugg, Jennifer
  Caldwell, Mark
  Campbell, Jonathan
  Campbell, Murray
  Chittenden, Gordon
  Cook, David
  Craig, Ian
  Craig, Stephen
  Critchlow, Amy
  Croucher, Tim
  Crowe, Michael
  Cunningham, George
  Davis, Danielle
  Dawkins, Matthew
  Dawson, Liam
  Devine, Warren
  Dixon-Lack, Emma
  Douglas, Sean
  Draper, Peter
  Dunkerely, Sabrina
  Eccles, David
  Ellison, Peter
  Errington, Sarah
  Evans, David
  Evans, Mathilda
  Faulds, Mike
  Fenwick, Peter
  Ferguson, Adam
  Ferguson, Simon
  Ferrari, Richard
  Finnie, Andrew
  Fitzpatrick, DeeAnn
  Fletcher, Norman
  Flint, Toby
  Foster, Pam
  Fraser, Uilleam
  Frew, Clare
  Fullerton, Gareth
  Gibson, Philip
  Gough, Callum
  Graham, Chris
  Grant, Leigh
  Gray, Neil
  Gray, Patrick
  Gregor, Stuart
  Gregory, Sam
  Griffin, Stuart
  Gwillam, SLt Ben
  Hamilton, Ian
  Harris, Hugh
  Harris, William
  Harsent, SLt Paul
  Hay, David
  Hay, John
  Henning, Alan
  Hepburn, Ian
  Higgins, Frank
  Higby, Louisa
  Hildreth, Joe
  Hill, Julie
  Holbrook, Joanna
  Howarth, Dan
  Hudson, John
  Hugues, Gary
  Hughes, Greta
  Imrie, Peter
  Irish, Rachel
  Irwin, Gerry
  James, Katie
  Jasinski, Michael
  John, Barrie
  Johnston, Heather
  Johnson, Matthew
  Johnson, Paul
  Johnston, Steve
  Johnston, Isobel
  Johnstone, Ann
  Jones, Carl
  Karavla, Alexandra
  Kelly, Kevin
  Kemp, Gareth
  Kozlowski, Stephen
  Lane, Rory
  Lardeur, Beth
  Law, Garry
  Lethbridge, Wendy
  Legge, James
  Lindsay, Andrew
  Livingston, Andrew
  Lockwood, Mark
  Lowry, Thomas
  Lucas, David
  MacEachan, Iain
  MacGregor, Duncan
  MacIver, Roderick
  MacKay, Janice
  MacLean, Paula
  MacLean, Robin
  Magill, SLt Michael
  Marshall, Phil
  Martin David
  Mason, Liam
  Mason, Roger
  Matheson, Louise
  May, Colin
  Mayger, Lt Martyn
  McBain, Billy
  McCaughan, Mark
  McComiskey, Stephen
  McCowan, Alisdair
  McCrindle, John
  McCubbin, Stuart
  McCusker, Simon
  McHardy, Alex
  McKay, Andrew
  McKenzie, Gregor
  McKeown, Nick
  McMillan, Robert
  McPherson, Katie
  McQuillan, David
  Merrilees, Kenny
  Milligan, David
  Mills, John
  Mitchell,Hugh
  Mitchell, John
  Moar, Laurence
  Moloughney, Bernie
  Morris, Chris
  Morrison, Donald
  Muir, James
  Mustard, Emma
  Mynard, Nick
  Neat, Simon
  Neilson, SLt Robert
  Nelson, Paul
  Newlands, Andrew
  Newlyn, Lindsley
  Newman, Chris
  Nye, Verity
  Overy, Thomas
  Owen, Gary
  Parr, Jonathan
  Pateman, Jason
  Paterson, Craig
  Perry, Andrew
  Phillips, Michael
  Pole Mark
  Poulding, Daniel
  Poulson, Lt Chris
  Pringle, Geoff
  Proud, Christian
  Quinn, Barry
  Reeves, Adam
  Reid, Ian
  Reid, Peter
  Rendall, Colin
  Rhodes, Glen
  Richardson, David
  Riley, Joanne
  Roberts, Julian
  Robertson, Tom
  Robinson, Neil
  Salt, Isaac
  Scarrf, David
  Sheperd, Ashley
  Shepley, Ben
  Skillen, Damien
  Smith, David
  Smith, Barry
  Smith, Don
  Smith, Matthew
  Smith, Pam
  Spencer, James
  Steele, Gordon
  Stevens, Emma
  Storton, George
  Strang, Nicol
  Stray, Sloyan
  Styles, Mario
  Sutton, Andrew
  Sykes-Gelder, Dan
  Taylor, Mark
  Templeton, John
  Thain, Marc
  Thompson, Dan
  Thompson, Gerald
  Thomson, Dave
  Thomson, Dave
  Turner, Alun
  Turner, Patrick
  Tyack, Paul
  Venton, Andrew
  Ward, Daniel
  Ward, Mark
  Watson, Stacey
  Watt, Barbara
  Watt, James
  Webb, Simon
  Wensley, Phil
  Weychan, Paul
  Whelton, Karen
  Whitby, Phil
  Whitford, Annika
  Williams, Adam
  Wilkinson, Dave
  Williams, Carolyn
  Wilson, Jane
  Wilson, Tom
  Windebank, James
  Wood, Ben
  Wordley, Sara
  Worsnop, Mark
  Worth, Steven
  Young, Ally
  Young, James
  Yuille, Derek
  Zalewski, Alex |
| Europa-Kommissionen | Arena, Francesca
  Casier, Maarten
  Courcy, Nils
  Hederman, John
  Janakakisz, Marta
  Jury, Justine
  Kelterbaum, Richard
  Libioulle, Jean-Marc
  Martins E Amorim, Sergio Luis
  Muhrbeck, Lars
  Musella, Manuela
  Nordstrom Saba
  Skountis Vasileios
  Spezzani, Aronne
  Surace, Michele
  Vitiello-Ferrara, Sarah Rosaria
  Wolff, Gunnar
  Wysocka, Małgorzata |
| EU-fiskerikontrolagenturet | Allen, Patrick
  Chapel, Vincent
  Del Hierro, Belén
  Del Zompo, Michele
  Dias Garçao, José
  Fulton, Grant
  Mueller, Wolfgang
  Papaioannou, Themis
  Quelch, Glenn
  Roobrouck, Christ
  Sokolowski, Paweł
  Sorensen, Svend
  Stewart, William
  Tahon, Sven |

Land

Kontrollører

Belgien

Coens, Philippe

De Vleeschouwer, Guy

Devogel, Geert

Huygh, Gerd

Lieben, Richard

Monteyne, Ian

Noet, Werner

Steenssens, Kurt

Timmerman, Thierry

Vandenbrouck, Frank

Van Rompaey, Tim

Van Torre, Mike

Verhaeghe, Dirk

Bulgarien

Angelov, Todor

Bakardzhiev, Stefan

Cholakov, Atanas

Damyanov, Konstantin

Encheva, Kremena

Hristov, Martin

Ivanov, Ivan

Ivanov, Todor

Kerekov, Nikolay

Kostadinov, Ivan

Kyumyurdzhiev, Kiril

Nikolov, Galin

Petkov, Dimitar

Petrova, Miroslava

Raev, Yordan

Valkov, Dimitar

Tjekkiet

Ikke relevant

Danmark

Akselsen, Ole

Andersen, Dan Søgård

Andersen, Hanne Skjæmt

Andersen, Lars Ole

Andersen, Martin Burgwaldt

Andersen, Mogens Godsk

Andersen, Niels Jørgen Anton

Andersen, Peter Bunk

Anderson, Jacob Edward

Astrup, Iben

Bache, René

Bang, Mai

Beck, Bjarne Baagø

Bendtsen, Lars Kjærsgaard

Bernholm, Kristian

Bjerre, Casper

Carl, Morten Grand Wiglaur

Christensen, Jesper Just

Christensen, Peter Grim

Christensen, Thomas

Christiansen, Michael Koustrup

Damsgaard, Kresten

Degn, Jesper Leon

Due-Boje, Thomas Zinck

Dølling, Robert

Ebert, Thomas Axel Regaard

Eiersted, Jesper Bech

Elnef, Frank Godt

Fick, Carsten

Frandsen, René Brian

Frederiksen, Torben Broe

Gotved, Jesper Hovby

Groth, Niels

Grupe, Poul

Gaarde, Børge

Handrup, Jacob

Hansen, Gunnar Beck

Hansen, Ina Kjærgaard

Hansen, Jan Duval

Hansen, John Daugaard

Hansen, Martin

Hansen, Martin Baldur

Hansen, Ole

Hansen, Thomas

Harrison, Dorthe Kronborg

Hartmann, Christian

Hestbek, Flemming

Høgild, Lars

Højrup, Torben

Jaeger, Michael Wassermann

Jensen, Anker Mark

Jensen, Flemming Bergtorp

Jensen, Hanne Juul

Jensen, Jimmy Langelund

Jensen, Jonas Krøyer

Jensen, Lars Henrik

Jensen, Lone Agathon

Jensen, René Sandholt

Jensen, Søren Palle

Jespersen, René

Johansen, Allan

Juul, Simon

Juul, Torben

Jørgensen, Lasse Elmgren

Jørgensen, Ole Holmberg

Karlsen, Jesper Herning

Knudsen, Malene

Knudsen, Ole Hvid

Kofoed, Kim Windahl

Kokholm, Peder

Kristensen, Henrik

Kristensen, Peter Holmgaard

Kristiansen, Jeanne Marie

Larsen, Michael Søeballe

Larsen, Peter Hjort

Larsen, Tim Bonde

Lundbæk, Tommy Oldenborg

Madsen, Arne

Madsen, Jens-Erik

Madsen, Johnny Gravesen

Melgaard, Bo Kornum

Mortensen, Erik

Mortensen, Jan Lindholdt

Møller, Gert

Nielsen, Christian

Nielsen, Dan Randum

Nielsen, Hans Henrik

Nielsen, Henrik

Nielsen, Henrik Frühstück

Nielsen, Henrik Kruse

Nielsen, Jeppe

Nielsen, Mads Grundvad

Nielsen, Niels Kristian

Nielsen, Steen

Nielsen, Steven Bo

Nielsen, Søren

Nielsen, Søren Egelund

Nielsen, Tage Kim

Nielsen, Trine Fris

Nørgaard, Max Reno Bang

Paulsen, Kim Thor

Pedersen, Claus

Pedersen, Knud Jan

Pedersen, Morten Berg

Petersen, Christina Holmer

Petersen, Henning Juul

Petersen, Jimmy Torben

Porsmose, Tommy

Poulsen, Bue

Poulsen, John

Ramm, Heine

Rømer, Jan

Schjoldager, Tim Rasmussen

Schmidt, Stefan Göttsche

Schou, Kasper

Siegumfeldt, Jeanette

Simonsen, Kjeld

Simonsen, Morten

Skrivergaard, Lennart

Sørensen, Allan Lindgaard

Thomsen, Bjarne Kondrup

Thomsen, Klaus Ringive Solgaard

Thorsen, Michael

Trab, Jens Ole

Vind, Finn

Vistrup, Annette Klarlund

Wallenstrøm, Silas Lindgreen

Wille, Claus

Wind, Bernt Paul

Østergård, Lars

Aasted, Lars Jerne

Tyskland

Abs, Volker

Ahlmeyer, Jens

Angermann, Henry

Baumann, Jörg

Bembenek, Jörg

Bergmann, Udo

Bernhagen, Sven

Bieder, Mathias

Bloch, Ralf

Borchardt, Erwin

Bordolo, Jan-Hendrik

Borowy, Matthias

Bösherz, Andreas

Brunnlieb, Jürgen

Buchholz, Matthias

Büttner, Harald

Cassens, Enno

Christiansen, Dirk

Cramer, Arne

Döhnert, Tilman

Drenkhahn, Michael

Ehlers, Klaus

Fiedler, Sebastian

Fink, Jens

Franke, Hermann

Franz, Martin

Frenz, Sandro

Garbe, Robert

Gätjen, Sebastian

Golz, Ulrich

Gräfe, Roland

Grawe, André

Griemberg, Lars

Haase, Christian

Hannes, Chistoph

Hänse, Dirk

Hansen, Hagen

Heidkamp, Max

Heisler, Lars

Herda, Heinrich

Hickmann, Michael

Homeister, Alfred

Hoyer, Oliver

Jansen- Raabe, Karsten

Käding, Christian

Keidel, Quirin

Kinast, Daniel

Köhn, Thorsten

Kollath, Mark

Kopec, Reinhard

Kraack, Sönke

Krüger, Torsten

Kupfer, Christian

Kutschke, Holger

Lange, Michael

Lehmann, Jan

Lorenzen, Alexander

Lübke, Torsten

Lührs, Carsten

Möhring, Torsten

Mücher, Martin

Mundt, Mario

Nickel, Jörg

Nitze, Andreas

Nöckel, Steffen

Pauls, Werner

Perkuhn, Martin

Pötzsch, Frank

Radzanowski, Sven

Ramm, Jörg

Reimers, Andre

Richter, Thomas

Rutz, Dietmar

Sauerwein, Dirk

Schmiedeberg, Christian

Schröter, Robert

Schuchardt, Karsten

Schuler, Claas

Schulze, Roberto

Sehne, Dirk

Siebrecht, Hannes

Skrey, Erich

Springer, Gunnar

Stüber, Jan

Sween, Gorm

Teetzmann, Julian

Thieme, Stefan

Thomas, Raik

Vetterick, Arno

Wagner, Ralf

Welz, Henning

Welz, Oliver

Wessels, Heinrich

Wichert, Peter

Estland

Grossmann, Meit

Kutsar, Andres

Lasn, Margus

Nigu, Silver

Niinemaa, Endel

Pai, Aare

Parts, Erik

Soll, Simon

Torn, Kerdo

Ulla, Indrek

Varblane, Viljar

Hioväin, Heikki

Aid, Ott

Grigorjev, Mait

Lillema, Tarvo

Melk, Kristi

Irland

Ahern Christy

Allan, Damien

Amrien, Rudi

Ankers, Brian

Ansbro, Mark

Armstrong, Stuart

Barber, Kevin

Barcoe, Michael

Barr, William

Barret, Brendan

Barrett, Elizabeth

Barrett, Jamie

Beale, Derek

Bones, Anthony

Brannigan, Steve

Breen, Kieran

Brennan, Colm

Brett, Martin

Brophy, James

Brophy, Paul

Browne, Brendan

Brunicardi, Michael

Bryant, William

Buckley, Anthony

Buckley, David

Buckley, John

Bugler, Andrew

Butler, David

Butler, John

Byrne, Kenneth

Byrne, Paul

Cagney, Daniel

Cahalane, Donnchadh

Campbell, Aoife

Campbell, Stephen

Carr, Kieran

Casey, Anthony

Chandler, Frank

Chute, Killian

Chute, Richard

Claffey, Seamus

Clarke, Tadhg

Cleary, James

Clinton, Andrew

Clinton, Finbar

Cloake, Niall

Cogan, Jerry

Collins, Damien

Connaghan, Fintan

Connery, Paul

Connolly, Stephen

Cooper, Thomas

Corish, Cormac

Corrigan, Kieran

Cosgrave, Karl

Cosgrove, Thomas

Cotter, Colm

Cotter, James

Cotter, Jamie

Coughlan, Neville

Craven, Cormac

Croke, Jason

Cronin, Martin

Cronin, Philip

Crowley, Brian

Cummins, Alan

Cummins, Paul

Cummins, William

Cunningham, Diarmiad

Curran, Donal

Curran, Siubhan

Curtin, Brendan

Daly, Brendan

Daly, Joe

Daly, John

Daly, Mick

Darcy, Enna

De Barra, Ruairi

Dempsey, Brian

Devaney, Michael

Dicker, Philip

Dohery, Brian

Doherty, Patrick

Donaldson, Stuart

Donnachie, Martin

Donnchadh, Cahalane

Donovan, Tom

Downes, Eamon

Downing, Erica

Downing, John

Doyle, Billy

Doyle, Cronan

Duane, Paul

Ducker, Nigel

Duggan, Cian

Duignam, Ray

Fanning, Grace

Farrell, Brian

Farrelly, Emmett

Faulkner, Damien

Fealy, Gerard

Fennel, Siobhan

Fenton, Garry

Ferguson, Kevin

Finegan, Ultan

Finnegan, David

Fitzgerald, Brian,

Fitzpatrick, Gerry

Fleming, David

Flynn, Alan

Foley, Brendan

Foley, Connor

Foley, Kevin

Fowler, Patrick

Fox, Colm

Fox, Dennis

Freeman, Harry

Friel, Aidan

Gallagher, Damien

Gallagher, Danny

Gallagher, Neil

Gallagher, Orlaith

Gallagher, Patrick

Galvin, Rory

Gannon, James

Geraghty, Tony

Gernon, Ross

Gleeson, Marie

Goulding, Donal

Grogan, Susanne

Hamilton, Alan

Hamilton, Gillian

Hamilton, Greg

Hamilton, Martin

Hannon, Gary

Hanrahan, Michael

Harding, James

Harkin, Patrick

Harrington, Michael

Harty, Paddy

Hastings, Brian

Healy, Conor

Healy, Jef

Heffernan, Bernard

Hegarthy, Mark

Hegarty, Paul

Hickey, Adrian

Hickey, Andrew

Hickey, Declan

Hickey, Michael

Hobbins, Tom

Holland, Ken

Hollingsworth, Edward

Humphries, Daniel

Irwin, Richard

Ivory, Sean

Kavanagh, Ian

Kavanagh, Paul

Kearney, Brendan

Keating, Debbie

Keeley, David

Keirse, Gavin

Kenneally, Jonathan

Kennedy, Liam

Kennedy, Tom

Keogh, Mark

Kerr, Charlie

Kickham, Jon-Lawrence

Kinsella, Gordan

Kirwan, Conor

Kirwan, Darragh

Lacey-Byrne, Dillon

Laide, Cathal

Landy, Glen

Lane, Brian

Lane, Mary

Lawlor, Collie

Leahy, Brian

Lenihen, Marc

Linehan, Sean

Long Emmett

Lynch, Darren

Lynch, Mark

Lynch, Paul

Mackey, Eoin

Mackey, John

Madden, Brendan

Madine, Stephen

Maguire, Paul

Mallon, Keith

Maloney, Nessa

Manning, Neil

Martin, Jamie

Matthews, Brian

McCarthy, Gavin

McCarthy, Michael

McCarthy, Niall

McCarthy, Paul

McCarthy, Robert

McCoy, Sean

McDermot, Paul

McGarry, John

McGee, Noel

McGee, Paul

McGrath, Owen

McGroarty, John

McGroarty, Mark

McGroary, Peter

McHale, Laura

McKenna, David

McLoughlin, John

McLoughlin, Ronan

McMahon, Dean

McNamara, Ken

McNamara, Paul

McPhilbin, Dwain

McUmfraidh, Caoimhin

Meehan, Robert

Melvin, David

Meredith, Helen

Minehane, John

Molloy, Darragh

Molloy, John Paul

Moloney, Kara

Mooney, Gerry

Mooney, Keith

Moore, Conor

Morrissey, Stephen

Mulcahy, John

Mulcahy, Liam

Mulcahy, Shane

Mullan, Patrick

Mullane, Paul

Mundy, Brendan

Murphy, Adam

Murphy, Aidan

Murphy, Barry

Murphy, Caroline

Murphy, Chris

Murphy, Claire

Murphy, Daniel

Murphy, Enda

Murphy, Honour

Murphy, John

Murran, Sean

Murray, Paul

Newstead, Sean

Nic Dhonnchadha, Stephanie

Ni Cionnach Pic, Dubheasa

Nolan, Brian

Nolan, James

Northover, James

O'Beirnes, Derek

O'Brien, Jason

O'Brien, Ken

O'Brien, Paul

O'Brien, Roberta

O'Callaghan, Maria

O'Connell, Paul

O'Connor, Dermot

O'Connor, Frank

O'Donovan, Diarmuid

O'Donovan, Michael

O'Driscoll, Olan

O'Flynn, Aisling

O'Grady, Vivienne

O'Leary, David

O'Mahoney, Kevin

O'Mahony, David

O'Mahony, Denis

O'Mahony, Karl

O'Meara, Pat

O'Neill Donal

O'Regan, Alan

O'Regan, Cliona

O'Regan, Tony

O'Reilly, Brendan

O'Seaghdha, Ciaran

O'Sullivan, Cormac

O'Sullivan, Patricia

Ó Neachtain, Aonghus

Parke, Declan

Patterson, Adrienne

Patterson, John

Pender, Darragh

Pentony, Declan

Pierce, Paul

Piper, David

Plante, Thomas

Plunkett, Thomas

Power, Cathal

Power, Gillian

Prendergast, Kevin

Pyke, Gavin

Quigg, James

Quinn, Mikey

Raferty, Damien

Reddin, Tony

Reidy, Patrick

Ridge, Patrick

Robinson, Niall

Russell, Mark

Ryan, Fergal

Ryan, Marcus

Scalici, Fabio

Scanlon, Gordon

Shalloo, Jim

Sheridan, Glenn

Sills, Barry

Sinnott, Lee

Smith, Brian

Smith, Dean

Smith, Gareth

Smyth, Eoin

Snowdon, Edward

Stack, Stephen

Stapleton, Alan

Sweeney, Brian

Sweetnam, Vincent

Swords, Graham

Tarrant, Martin

Tigh, Declan

Timon, Eric

Tobin, John

Troy, Ivan

Tubridy, Fergal

Turley, Mark

Turnbull, Michael

Twomey, Tom

Valls Senties, Virginia

Verling, Ronan

Von Raesfeldt, Mark

Wall, Danny

Wallace, Robert

Walsh, Conleth

Walsh, Dave

Walsh, Karen

Walsh, Richard

Weldon, James

Whelan, Mark

White, John

Whoriskey, David

Wickham, Larry

Wilson, Tony

Wise, James

Woodward, Ciaran

Grækenland

ΑΒΡΑΜΙΔΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΑΓΑΠΗΤΟΣ, ΕΥΘΥΜΙΟΣ

ΑΔΑΜΙΔΗΣ, ΘΕΜΙΣΤΟΚΛΗΣ

ΑΘΑΝΑΣΙΟΥ, ΑΡΓΥΡΩ

ΑΙΒΑΛΙΩΤΟΥ, ΕΙΡΗΝΗ

ΑΚΡΙΒΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΑΛΕΞΙΟΥ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΑΛΥΓΙΖΑΚΗΣ, ΝΕΚΤΑΡΙΟΣ

ΑΛΥΦΑΝΤΑΚΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ

ΑΜΒΡΟΣΙΑΤΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ

ΑΝΑΓΝΩΣΤΟΥ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΑΝΑΣΟΤΣΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΑΝΔΡΙΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΑΝΕΜΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΑΝΤΩΝΑΚΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΑΝΩΜΕΡΙΑΝΑΚΗΣ, ΕΠΑΜΕΙΝΩΝΔΑΣ

ΑΡΑΜΠΑΤΖΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΑΡΑΧΩΒΙΤΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ

ΑΡΓΥΡΟΥ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΑΣΠΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΑΣΠΡΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΑΥΓΕΡΙΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΒΑΙΣ, ΠΑΥΛΟΣ

ΒΑΙΤΣΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΒΑΙΤΣΗΣ, ΔΗΜΟΣ

ΒΑΚΑΤΑΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΒΑΡΔΙΔΑΚΗ, ΕΥΡΥΚΛΕΙΑ

ΒΑΡΕΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ-ΧΡΗΣΤΟΣ

ΒΑΡΛΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΒΑΣΙΛΕΙΟΥ, ΒΑΣΩ

ΒΑΣΙΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ

ΒΑΣΙΛΟΠΟΥΛΟΥ, ΚΛΕΑΝΘΗ

ΒΕΛΙΣΣΑΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ

ΒΕΝΕΤΗΣ, ΔΗΜΟΣΘΕΝΗΣ

ΒΕΡΓΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΒΕΤΤΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΒΛΙΩΡΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΒΟΓΙΑΤΖΑΚΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ

ΒΟΡΤΕΛΙΝΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΒΟΤΣΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΒΟΥΡΛΕΤΣΗΣ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ

ΓΑΒΑΛΑΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΓΑΚΗΣ, ΑΛΕΞΙΟΣ

ΓΑΛΑΝΑΚΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ

ΓΑΛΑΤΟΥΛΑ, ΑΝΝΑ

ΓΑΛΗΝΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΓΑΛΟΥΖΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΓΑΡΕΦΑΛΟΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΓΕΡΙΚΗ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ

ΓΕΩΡΓΑΝΤΑΣ, ΜΙΧΑΗΛ

ΓΕΩΡΓΙΑΔΗ, ΜΑΡΙΑ

ΓΙΑΝΝΟΥΛΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΓΙΑΝΝΟΥΣΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΓΙΑΝΝΟΥΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΓΚΑΖΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΓΚΙΝΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΓΚΟΥΣΗΣ, ΦΙΛΙΠΠΟΣ

ΓΟΛΕΓΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΓΡΗΓΟΡΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΓΥΠΑΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΔΑΡΔΩΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΔΕΛΗΜΗΤΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΔΕΛΙΕΖΑ, ΑΝΤΩΝΙΑ

ΔΕΛΧΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΔΕΣΠΟΥΛΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΔΗΜΑΚΗ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ

ΔΗΜΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΠΟΣΤΟΛΟΣ

ΔΙΑΜΑΝΤΑΚΗΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΔΙΑΜΑΝΤΟΠΟΥΛΟΣ, ΜΙΧΑΗΛ

ΔΟΚΙΑΝΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΔΟΥΝΑΣ, ΠΡΟΚΟΠΙΟΣ

ΔΡΟΛΑΓΙΑ, ΕΥΘΥΜΙΑ

ΔΡΟΣΑΚΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΔΡΟΣΟΥΝΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ

ΕΚΤΑΡΙΔΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΕΞΗΝΤΑΒΕΛΩΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΕΡΓΟΛΑΒΟΥ, ΑΝΝΑ

ΕΥΑΓΓΕΛΑΤΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΕΥΜΟΡΦΟΠΟΥΛΟΣ, ΧΑΡΙΛΑΟΣ

ΖΑΒΙΤΣΑΝΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΖΑΚΥΝΘΙΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΖΑΜΠΕΤΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΖΑΡΚΑΔΑ, ΑΛΕΞΙΑ

ΖΑΧΑΡΟΠΟΥΛΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΖΙΑΝΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΖΟΥΡΙΔΑΚΗΣ, ΜΙΛΤΙΑΔΗΣ

ΖΩΓΑΛΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΖΩΓΑΛΗΣ, ΣΤΑΥΡΟΣ

ΖΩΗΣ, ΠΑΝΤΕΛΗΣ

ΗΛΙΟΥ, ΣΠΥΡΙΔΩΝΑΣ

ΘΕΟΔΩΡΟΥΔΗ, ΑΙΜΙΛΙΑ

ΘΕΟΛΟΓΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ

ΘΕΟΧΑΡΟΥΛΗΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΙΚΙΟΥΖΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΚΑΒΟΥΡΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΑΓΙΑΣ, ΧΑΡΑΛΑΜΠΟΣ

ΚΑΛΑΒΡΕΖΟΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΚΑΛΛΙΝΙΚΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΚΑΛΟΓΡΙΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΚΑΜΑΚΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΚΑΝΕΛΛΟΠΟΥΛΟΥ, ΠΕΛΑΓΙΑ

ΚΑΠΕΛΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΑΠΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΚΑΠΟΤΑΣ, ΜΙΛΤΙΑΔΗΣ

ΚΑΡΑΒΟΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΚΑΡΑΚΑΤΣΑΝΗΣ,ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΚΑΡΑΚΟΝΤΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΚΑΡΑΤΑΓΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΑΡΟΥΝΤΖΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΑΡΥΣΤΙΑΝΟΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ

ΚΑΣΣΗ, ΒΑΣΙΛΙΚΗ

ΚΑΣΤΑΝΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΚΑΤΣΑΚΟΥΛΗΣ, ΠΑΡΑΣΧΟΣ

ΚΑΤΣΑΜΠΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΚΑΤΣΑΡΟΣ, ΛΕΩΝΙΔΑΣ

ΚΑΤΣΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΚΑΤΣΙΓΙΑΝΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΚΛΟΥΜΑΣΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΚΟΚΚΟΤΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΚΟΚΟΛΟΓΙΑΝΝΑΚΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΚΟΛΛΙΑΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΚΟΛΟΚΟΤΑΣ, ΠΕΤΡΟΣ

ΚΟΛΟΚΟΤΡΩΝΗ, ΑΡΓΥΡΩ

ΚΟΜΗΝΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΚΟΝΤΗ, ΜΑΡΙΑ

ΚΟΝΤΟΒΑΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ

ΚΟΝΤΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΚΟΝΤΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΚΟΡΚΙΖΟΓΛΟΥ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΚΟΡΤΕΣΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΚΟΡΩΝΑΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΚΟΡΩΝΑΙΟΣ, ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ

ΚΟΣΜΑΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

ΚΟΥΖΙΛΟΥ, ΣΤΑΥΡΟΥΛΑ

ΚΟΥΚΑΡΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΚΟΥΚΔΑ, ΕΥΑΓΓΕΛΙΑ

ΚΟΥΛΑΞΙΔΗΣ, ΔΡΑΚΟΥΛΗΣ

ΚΟΥΝΤΟΥΡΑΔΑΚΗ, ΚΑΛΛΙΟΠΗ

ΚΟΥΡΕΛΗ, ΙΩΑΝΝΑ

ΚΟΥΡΕΝΤΖΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΚΟΥΡΟΥΛΗΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

ΚΟΥΤΣΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΚΟΥΤΣΟΥΜΑΝΙΩΤΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΚΥΡΙΑΚΟΥ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΥΡΙΤΣΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΚΩΝΣΤΑΝΤΑΚΟΣ, ΠΕΡΙΚΛΗΣ

ΚΩΝΣΤΑΝΤΕΛΛΟΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ

ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΙΔΗΣ, ΣΤΑΥΡΟΣ

ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΙΔΗ, ΜΑΡΙΑ

ΚΩΝΣΤΑΝΤΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΚΩΝΣΤΑΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΚΩΤΤΑΣ,ΣΩΤΗΡΙΟΣ

ΛΑΜΠΕΤΣΟΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ

ΛΑΤΤΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΛΕΚΑΚΟΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ

ΛΕΜΟΝΙΔΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΛΕΟΝΤΑΡΑΚΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΛΙΑΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΛΙΑΚΟΠΟΥΛΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΛΙΑΛΙΟΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΛΙΑΝΤΙΝΙΩΤΗΣ, ΠΑΥΛΟΣ

ΛΙΟΚΑΡΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΛΟΥΓΙΑΚΗ, ΑΝΝΑ

ΛΟΥΚΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΛΥΜΠΕΡΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΜΑΙΛΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ

ΜΑΚΡΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΜΑΚΡΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΜΑΛΛΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΜΑΝΔΑΛΟΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΜΑΝΙΑΤΗ, ΑΝΔΡΙΑΝΝΑ

ΜΑΡΑΓΚΟΥ, ΑΝΝΑ

ΜΑΡΑΘΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΜΑΡΓΑΡΙΤΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΜΑΡΓΩΜΕΝΟΣ, ΕΥΣΤΑΘΙΟΣ

ΜΑΥΡΕΛΟΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ

ΜΑΥΡΟΕΙΔΗ, ΝΙΚΗ-ΑΝΔΡΙΑΝΑ

ΜΑΥΡΟΜΜΑΤΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΜΑΥΡΟΥΤΣΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΑΧΑΙΡΙΔΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΜΕΡΚΟΒΙΤΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΜΗΝΑΣ, ΣΩΚΡΑΤΗΣ

ΜΗΤΣΟΥ, ΣΑΠΦΩ

ΜΙΛΤΣΑΚΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΙΝΑΧΕΙΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΙΣΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΜΙΧΑΗΛΙΔΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΜΟΣΧΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΜΟΥΣΤΑΚΑΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ

ΜΟΥΣΤΟΣ, ΜΙΧΑΗΛ

ΜΟΥΤΣΙΑΝΑΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΜΠΑΛΑΤΣΟΥΚΑΣ, ΘΕΟΦΑΝΗΣ

ΜΠΑΜΠΑΝΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΜΠΑΝΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΜΠΑΞΕΒΑΝΑΚΗΣ, ΓΡΗΓΟΡΙΟΣ

ΜΠΑΡΛΑΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΜΠΑΡΟΥΝΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΜΠΑΤΖΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΣΤΑΜΟΣ

ΜΠΑΤΖΟΛΗΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

ΜΠΑΧΛΙΤΖΑΝΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΛΗΣ

ΜΠΕΖΙΡΓΙΑΝΝΗΣ, ΑΝΤΩΝΙΟΣ

ΜΠΕΘΑΝΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΜΠΕΘΑΝΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΠΕΙΝΤΑΡΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΠΙΧΑΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΜΠΛΑΤΣΙΟΣ, ΠΕΤΡΟΣ

ΜΠΟΤΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΜΠΟΤΣΗΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΜΠΟΥΖΟΥΝΙΕΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΜΠΡΑΟΥΔΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΜΠΡΕΖΑΤΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΜΥΛΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΜΥΤΙΛΗΝΑΙΟΣ ΣΙΔΕΡΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΝΑΣΤΟΥΛΗΣ, ΙΩΣΗΦ

ΝΙΚΟΛΑΙΔΗΣ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ

ΝΙΚΟΛΑΟΥ, ΑΛΕΞΑΝΔΡΟΣ

ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΑΣΗΜΑΚΗΣ

ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΝΙΚΟΛΟΠΟΥΛΟΣ, ΕΛΕΥΘΕΡΙΟΣ

ΝΤΑΛΤΑΣ, ΙΚΟΛΑΟΣ

ΝΤΑΦΟΥΛΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΝΤΕΚΟΥΡΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΝΤΕΛΛΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΝΤΕΜΙΡΗ ΔΕΜΙΡΗ, ΝΙΚΗ

ΝΤΕΜΟΣ, ΘΕΟΦΑΝΗΣ

ΞΑΝΘΟΥ, ΑΙΚΑΤΕΡΙΝΗ

ΟΙΚΟΝΟΜΑΚΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΟΜΑΛΙΑΝΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΟΥΡΓΑΝΤΖΙΔΟΥ, ΠΑΡΘΕΝΑ

ΠΑΛΑΙΟΛΟΓΟΣ, ΦΡΑΓΚΙΣΚΟΣ

ΠΑΝΑΓΙΩΤΙΔΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΠΑΝΑΓΙΩΤΟΥ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

ΠΑΝΤΑΖΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΠΑΠΑΔΗΜΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΠΑΠΑΔΟΓΙΩΡΓΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΠΑΠΑΔΟΠΟΥΛΟΥ, ΘΕΩΝΗ

ΠΑΠΑΙΩΑΝΝΟΥ, ΣΩΤΗΡΙΟΣ

ΠΑΠΑΚΟΣΜΑΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

ΠΑΠΑΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΥ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΠΑΠΑΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΥ, ΑΡΧΟΝΤΙΑ

ΠΑΠΑΝΩΤΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΠΑΠΟΥΤΣΗ, ΑΝΤΩΝΙΑ

ΠΑΡΑΔΑΛΗΣ, ΑΡΙΣΤΟΤΕΛΗΣ

ΠΑΡΑΣΚΕΥΑ, ΑΝΘΟΥΛΑ

ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΠΑΡΔΑΛΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΠΑΡΙΑΡΟΣ, ΜΑΤΘΑΙΟΣ

ΠΑΡΙΣΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΠΑΡΤΣΑΡΟΥΧΑ, ΑΘΑΝΑΣΙΑ

ΠΑΣΧΑΛΑΚΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΠΑΤΕΡΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΠΑΤΙΛΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΠΑΤΡΙΚΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΠΑΤΣΑΡΟΥΧΑ, ΑΘΑΝΑΣΙΑ

ΠΑΥΛΑΚΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΠΕΓΙΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΠΕΤΡΟΓΓΟΝΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΠΕΤΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΠΟΛΙΤΙΔΗΣ,ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΠΟΤΤΑΚΗ, ΠΕΛΑΓΙΑ

ΠΡΟΒΑΤΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΡΑΜΙΩΤΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΡΟΖΟΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΡΟΥΤΣΗ, ΙΩΑΝΝΑ

ΣΑΜΑΡΑΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΣΑΡΑΝΤΑΚΟΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΣΑΡΔΕΛΗ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΑ

ΣΑΤΑΝΤΙΔΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΣΗΦΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΗΛ

ΣΚΑΡΒΕΛΑΚΗ, ΑΝΝΑ

ΣΚΟΥΡΤΑΣ, ΕΥΣΤΡΑΤΙΟΣ

ΣΚΥΛΟΔΗΜΟΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΣΛΑΝΚΙΔΗΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΣΛΙΑΡΑΣ, ΑΡΓΥΡΙΟΣ

ΣΠΑΝΟΜΗΤΣΙΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΣΠΗΛΙΩΤΗ, ΕΙΡΗΝΗ

ΣΠΥΡΙΔΩΝ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΣΠΥΡΤΟΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΣΤΑΘΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΣΤΑΥΡΙΝΟΥΔΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΣΤΕΛΙΑΤΟΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΣΤΕΡΓΙΟΥ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΣΤΕΡΓΙΟΥ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΣΤΟΥΠΑΚΗΣ, ΜΑΡΙΟΣ

ΣΤΟΥΠΑΚΗΣ, ΜΙΧΑΗΛ

ΣΤΟΥΡΝΑΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΣΤΡΑΤΗΓΑΚΗΣ, ΔΙΟΝΥΣΙΟΣ-ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΣΤΡΙΧΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΣΥΒΙΤΟΥ, ΒΑΣΙΛΙΚΗ

ΣΥΓΚΟΥΝΑΣ, ΒΑΣΙΛΕΙΟΣ

ΣΦΑΚΙΑΝΑΚΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΣΦΕΝΔΥΛΑΚΗ, ΜΑΡΙΑ

ΤΑΜΠΑΚΑΚΗ, ΕΛΕΥΘΕΡΙΑ

ΤΑΡΤΑΝΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΤΑΤΣΗ, ΙΩΑΝΝΑ

ΤΕΡΖΑΚΗ-ΠΑΠΑΔΟΠΟΥΛΟΥ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΑ

ΤΖΑΝΟΣ, ΑΘΑΝΑΣΙΟΣ

ΤΖΙΜΑΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΤΖΙΟΛΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΤΟΥΡΝΗΣ, ΣΤΑΜΑΤΙΟΣ

ΤΡΙΧΑΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΤΣΑΒΑΛΙΑΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΤΣΑΜΑΔΙΑΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΤΣΑΜΗΣ, ΧΡΗΣΤΟΣ

ΤΣΑΜΟΥΡΑΣ, ΡΑΦΑΗΛ

ΤΣΑΝΔΗΛΑΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΤΣΑΠΑΤΣΑΡΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΤΣΑΧΠΑΖΗΣ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΤΣΕΛΗΣ, ΑΝΔΡΕΑΣ

ΤΣΕΣΟΥΡΗΣ, ΓΕΩΡΓΙΟΣ

ΤΣΙΑΤΣΟΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΤΣΙΜΠΛΙΔΑΚΗ, ΖΑΦΕΙΡΙΑ

ΤΣΙΤΑΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΤΣΟΛΑΚΟΣ, ΠΑΝΑΓΙΩΤΗΣ

ΤΣΟΥΜΑΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΤΣΟΥΦΛΙΔΗΣ, ΘΕΟΔΩΡΟΣ

ΦΙΛΙΠΠΑ, ΕΥΑΓΓΕΛΙΑ

ΦΛΩΡΑΚΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΦΛΩΡΟΥ, ΧΡΥΣΟΥΛΑ

ΦΡΑΓΚΟΥΛΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΦΡΑΖΗΣ, ΕΜΜΑΝΟΥΗΛ

ΦΡΥΣΟΥΛΗΣ, ΝΙΚΟΛΑΟΣ

ΦΩΤΕΙΝΟΣ, ΣΤΑΜΑΤΙΟΣ

ΦΩΤΙΑΔΗΣ, ΣΤΕΦΑΝΟΣ

ΧΑΒΑΤΖΟΠΟΥΛΟΣ, ΠΑΡΑΣΚΕΥΑΣ ΜΑΡΙΟΣ

ΧΑΙΔΟΓΙΑΝΝΗΣ, ΣΠΥΡΙΔΩΝ

ΧΑΡΑΛΑΜΠΑΚΗΣ, ΕΥΑΓΓΕΛΟΣ

ΧΑΡΑΛΑΜΠΙΔΗΣ, ΑΝΑΣΤΑΣΙΟΣ

ΧΑΡΙΤΑΚΗΣ, ΙΩΑΝΝΗΣ

ΧΑΤΖΗΠΑΣΧΑΛΗΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΧΡΙΣΤΟΔΟΥΛΟΥ, ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ

ΨΑΡΡΑΣ, ΑΓΓΕΛΟΣ

ΨΗΛΟΣ, ΚΩΝΣΤΑΝΤΙΝΟΣ

ΨΥΧΟΓΥΙΟΣ, ΣΤΥΛΙΑΝΟΣ

Spanien

Almagro Carrobles, Jorge

Alonso Sánchez, Beatriz

Álvarez Gómez, Marco Antonio

Al-Ismail Calderon, Samer

Amunárriz Emazabel, Sebastián

Arteaga Sánchez, Ana

Avedillo Contreras, Buenaventura

Barandalla Hernando, Eduardo

Boy Carmona, Esther

Bravo Téllez, Guillermo

Calderón Gómez, José Gabriel

Carmona Mazaira, Manuel

Carro Martínez, Pedro

Ceballos Pérez-Canales, Alba

Cervantes de la Torre, Andrés

Chamizo Catalán, Carlos

Cortés Fernández, Natalia

Couce Prieto, Carlos

Criado Bará, Bernardo

Delgado González, Gonzalo

De la Rosa Cano, Francisco Javier

Del Hierro Suanzes, Javier

Deniz Fleitas, Jose Manuel

Elices López, Juan Manuel

Expósito González, Jonay

Fariña Clavero, Irene

Fernández Costas, Antonio

Fernandez Despiau, Estrella

Ferreño Martínez, José Antonio

Fontán Aldereguía, Manuel

Fontanet Domenech, Felipe

García Antoni, Mónica

Garcia Cantón, Javier

García González, Francisco Javier

Genovés Ferriols, José Carlos

Gómez Cayuelas, Carmen

González Fernández, Manuel A.

González Fernández, Marta

Guerrero Claros, María

Guisado Sancho, María Jesús

Gundín Payero, Laura

Hernández Betzen, Roberto

Iglesias Prada, Juan Antonio

Jimenez Álvarez, Ignacio

Lado Codesido, Beatriz

Lastra Torre, Ruth

Lestón Leal, Juan Manuel

López González, María

Lorenzo Sentis, José Manuel

Lucena Garcia, Antonio Jesús

Marra-López Porta, Julio

Martínez González, Jesús

Martínez Velasco, Carolina

Mayoral Vázquez, Fernando

Mayoral Vázquez, Gonzalo

Medina García, Estebán

Méndez-Villamil Mata, María

Miranda Almón, Fernando

Núñez Casas, Julio

Ochando Ramos, Ana María

Oñorbe Esparraguera, Manuel

Orgueira Pérez Vanessa

Ossorio González, Carlos

Ovejero González, David

Pérez González, Virgilio

Piñón Lourido, Jesús

Ponte Fernández, Gerardo

Ríos Cidrás, Manuel

Ríos Cidrás, Xosé

Rodriguez Bermejo, José

Rodríguez Moreno, Alberto

Rueda Aguirre, Luzdivina

Ruiz Gómez, Sonia

Rull Del Águila, Laura

Sáenz Arteche, Idoia

Sánchez Sánchez, Esmeralda

Santas Barge, Verònica

Sendra Gamero, Ma Esther

Serrano Sánchez, Daniel

Sieira Rodríguez, José

Tenorio Rodríguez, José Luis

Torre González, Miguel A.

Tubío Rodríguez, Xosé

Vicente Castro, José

Yeregui Velasco, Pablo

Zamora de Pedro, Carlos

Frankrig

Allanic, Gilles

Beyaert, Francis

Beyaert, Frédéric

Bigot, Jean-Paul

Bistour, Stéphane

Bon, Philippe

Bouniol, Anthony

Bourbigot, Jean-Marc

Cacitti, Raymond

Caillat, Marc

Celton Arnaud

Ceres, Michel

Charbonnier, Alexandre

Cluzel, Stéphane

Cras, Renaud

Crochard, Thierry

Croville, Serge

Daden, Nicolas

Dambron, François

Darsu, Philippe

Davies, Philippe

Dechaine, Frédéric

Delattre, Nicolas

Desson, Patrick

Dolou, Claude

Donnart, Christian

Duval, Laurent

Fernandez, Gabriel

Fortier, Eric

Garbe, Steeve

Gauvain, Benoît

Gehanne, Laurent

Gloaguen, Maurice

Goron, Xavier

Guillard, Thimothée

Guillemette, Jean Luc

Guittet-Dupont, Gaëtan

Hitier, Sébastien

Isore, Pascal

Lacombe, Thomas

Lalanne, Anne

Lebosquain, Olivier

Le Berriguaud, Thierry

Le Corre, Joseph

Le Cousin, Jean-Luc

Le Dreau, Gilbert

Le Mentec, Arnaud

Legouedec, Loïg

Lenormand, Daniel

Lelandois, Cyril

Lescroel, Yann

Maingraud, Dominique

Maniette, Yves

Masseaux, Yanick

Menuge, Gilles

Peoch, Philippe

Peron, Olivier

Peron, Pascal

Petit, François

Pochet, Ludovic

Radius, Caroline

Raguet, José

Renault, Alan

Reunavot, Matthieu

Richou, Fabrice

Robin, Yannick

Rousselet, Pascal

Sauvage, Christian

Schneider, Frédéric

Sottiaux, David

Trividic, Bernard

Urvoy, Jonathan

Vesque Arnaud

Vilbois, Pierre

Villenave, Yorrick

Virlogeux, Julian

Kroatien

Aćimov, Dejan

Aunedi, Jurica

Barbalić, Boris

Bartulović, Ivica

Bašić, Vicko

Bilobrk, Stipe

Bratičević, Nino

Brlek, Neda

Brnadić, Ivica

Budimir, Miroslav

Dolić, Nedjeljko

Dvoraček, Tomislav

Ercegović, Marin

Franceschi, Jenko

Grljušić, Frano

Hrženjak, Jurica

Hržić, Ivica

Ivković, Hrvoje

Jelić, Božidar

Jeftimijades, Ivor

Jukić, Ivica

Jurčević, Marinko

Kalinić, Andrej

Kerum, Jurica

Krišto, Rino

Kusanović, Gordan

Lešić, Lidija

Marčina, Robert

Matković, Mijo

Miletić, Ivana

Novak, Danijel

Orešković, Lovro

Paparić, Neven

Perković, Kristijan

Perović, Andrea

Petrić, Andrea

Prtenjača, Silvija

Pupić-Bakrač, Marko

Radovčić, Ivica

Rogić, Ante

Rukavina, Dubravko

Rumora, Ivan

Šalaj, Damir

Šestan, Hrvoje

Sikirica, Nenad

Skelin, Stipe

Škorjanec, Mario

Skroza, Nikica

Sobin, Mijo

Strinović, Boris

Verzon, Nikola

Vuletić, Ivo

Italien

Abate, Massimiliano

Affinita, Enrico

Albani, Emidio

Ambrosio, Salvatore

Annicchiarico, Dario

Antonioli, Giacomo

Aprile, Giulio

Aquilano, Donato

Arena, Enrico

Astelli, Gabriele

Barraco, Francesco

Basile, Giuseppe

Basile, Marco

Battaglia, Daniele

Battista, Filomena

Bavila, Nicola

Benvenuto, Salvatore Giovanni

Biondo, Fortunato

Bizzarro, Federico

Boccoli, Fabrizio

Bongermino, Onofrio

Bonsignore, Antonino

Borghi, Andrea

Bottiglieri, Vincenzo

Bove, Gian Luigi

Buccioli, Andrea

Caforio, Cosimo

Caiazzo, Luigia

Calandrino, Salvatore

Camicia, Ciro

Cappelli, Salvatore

Carafa, Simone

Carini, Vito

Carta, Sebastiano

Cesareo, Michele

Chionchio, Alessandro

Cianci, Vincenzo

Cignini, Innocenzo

Clemente, Cosimo

Colarossi, Mauro

Colucciello, Roberto

Comuzzi, Alberto

Conte, Fabio

Coppola, Giorgio

Corallo, Domenico

Cormio, Carlo

Costanzo, Antonino

Croce, Aldo

Cuciniello, Luigi

Cuscela, Michele

D'Acunto, Francesco

D'Amato, Fabio

Dammicco, Luigi

D'Arrigo, Antonio

De Crescenzo, Salvatore

De Pinto, Giuseppe

De Quarto, Enrico

D'Erchia, Alessandro

De Santis, Antonio

Di Benedetto, Luigi

Di Domenico, Marco

Di Donato, Eliana

Di Matteo, Michele

Di Santo, Giovanni

Doria, Angelo

D'Orsi, Francesco Paolo

Errante, Domenico

Esibini, Daniele

Esposito, Robertino

Esposito, Salvatore

Fanizzi, Tommaso

Fava, Antonello

Ferioli, Debora

Ferrara, Manfredo

Fiorentino, Giovanni

Fogliano, Pasquale

Folliero, Alessandro

Francolino, Giuseppe

Fuggetta, Pasquale

Fuso, Vittorio

Gagliardi, Raffaele

Gallo, Antonio

Gangemi, Domenico

Gangemi, Roberto Francesco

Genchi, Paolo

Giannone, Giuseppe Claudio

Giovannone, Vittorio

Golizia, Pasquale

Graziani, Walter

Greco, Giuseppe

Guida, Giuseppe

Guido, Alessandro

Guzzi, Davide

Iemma, Oreste

La Porta, Santi Alessandro

Lambertucci, Alessandro

Lanza, Alfredo

Leto, Antonio

Limatola, Daniele

Limetti, Fabio

Lo Pinto, Nicola

Lombardi, Pasquale

Longo, Pierino Paolo

Luperto, Giuseppe

Magnolo, Lorenzo Giovanni

Maio, Giuseppe

Malaponti, Salvatore Francesco

Maresca, Emanuel

Mariotti, Massimiliano

Marrello Luigi

Martina, Francesco

Martire, Antonio

Mastrobattista, Giovanni Eligio

Matera, Riccardo

Messina, Gianluca

Minò, Alessandro

Monaco, Paolo

Morciano, Giuseppe

Morelli, Alessio

Morra, Tommaso

Mostacci, Sergio Massimo

Mugavero, Amalia

Mule, Vincenzo

Musella, Stefano

Nardelli, Giuseppe

Negro, Mirco

Novaro, Giovanni

Pagan, Francesco

Palmerini, Giorgio

Palombella, Fabio Luigi

Pantaleo, Cosimo

Paoletti, Dario

Paolillo, Francesco

Patalano, Andrea

Pellegrino, Roberto

Pepe, Angelo

Pipino, Leonardo

Piroddi, Paola

Pisano, Paolo

Piscopello, Luciano

Pisino, Tommaso

Porru, Massimiliano

Postiglione, Vito

Praticò, Daniele

Puca, Michele

Puddinu, Fabrizio

Puleo, Isidoro

Quinci, Gianbattista

Rallo, Tommaso

Randis, Orazio Roberto

Ravanelli, Marco

Restuccia, Marco

Romanazzi, Valentina

Ronca, Gianluca

Rossano, Michele

Russo, Aniello

Sacco, Giuseppe

Salce, Paolo

Sarpi, Stefano

Scanu, Fabrizio

Scaramuzzino, Paola

Schiattino, Andrea

Scuccimarri, Gianluca

Sebastio, Luciano

Siano, Gianluca

Signanini, Claudio

Silvestri, Nicola

Silvia, Salvatore

Siniscalchi, Francesco

Soccorso, Alessandro

Stramandino, Rosario

Strazzulla, Francesco

Sufrà, Emanuele

Tersigni, Tonino

Tescione, Francesco

Tesone, Luca

Tordoni, Maurizio

Torrisi, Ivano

Triolo, Alessandro

Tumbarello, Davide

Tumminello, Salvatore

Vangelo, Pietro

Varone, Stefano

Vellucci, Alfredo

Verde, Maurizio

Vero, Pietro

Virdis, Antonio

Vitali, Daniele

Zaccaro, Giuseppe Saverio

Cypern

Apostolou, Antri

Avgousti, Antonis

Christodoulou, Lakis

Christoforou, Christiana

Christou, Nikoletta

Flori, Panayiota

Fylaktou, Anthi

Georgiou, Markella

Heracleous, Andri

Ioannou, Georgios

Ioannou, Theodosis

Karayiannis, Christos

Konnaris, Kostas

Korovesis, Christos

Kyriacou, Kyriacos

Kyriacou, Yiannos

Michael, Michael

Nicolaou Nicolas

Panagopoulos Argyris

Pavlou George

Prodromou, Pantelis

Savvides, Andreas

Shamma, Theodora

Letland

Avdjukeviča, Svetlana

Brants, Jānis

Brente, Elmārs

Griezīte, Frančeska

Gronska, Ieva

Gudovannijs, Vsevolods

Holštroms, Artūrs

Jansons, Kārlis

Jaunzems, Aldis

Junkurs, Andris

Kalējs, Rūdolfs

Kalniņa, Ingūna

Kaptelija, Liene

Naumova, Daina

Priediens, Ainars

Putniņš, Raitis

Raginskis, Jānis

Štraubis, Valērijs

Šuideiķis, Aigars

Tīģeris, Ģirts

Vārsbergs, Jānis

Veide, Andris

Veinbergs, Miks

Ziemelis, Elvijs

Litauen

Balnis, Algirdas

Dambrauskis, Tomas

Giedrius, Vaitkus

Jonaitis, Arūnas

Kairyté, Lina

Kazlauskas, Tomas

Lendzbergas, Erlandas

Vitalij, Zartun

Luxembourg

Ikke relevant

Ungarn

Ikke relevant

Malta

Abela, Claire

Attard, Glen

Attard, Godwin

Attard, Omar

Azzopardi, Joseph

Baldacchino, Duncan

Balzan, Gilbert

Barbara, Anthony

Borg, Benjamin

Borg, Jonathan

Borg, Robert

Briffa, Daniel

Bugeja, Stephanie

Cachia, Pierre

Calleja, Martin

Camilleri, Aldo

Camilleri, Christopher

Carabott, Paul

Caruana, Gary

Cassar, Gaetano

Cassar Jonathan

Cassar, Kenneth

Cassar Lucienne

Cauchi David

Cuschieri, Roderick

Farrugia, Emanuel

Farrugia, Joseph

Farrugia, Omar

Fenech, Melvin

Fenech, Paul

Gatt, Glen

Gatt, Joseph

Gatt, Mervin

Gatt, William

Gauci, Mark

Little, Elaine

Lungaro, Gordon

Mallia, Ramzy

Micallef, Rundolf

Muscat, Christian

Muscat, Simon

Musu, Matthew

Piscopo, Christine

Psaila, Kevin

Psaila, Mark Anthony

Sammut, Adem

Sciberras, Christopher

Sciberras, Norman

Seguna, Marvin

Tabone, Mark

Theuma, Johan

Vassallo, Benjamin

Vella, Anthony

Vella, Charlie

Nederlandene

Bastinaan, Robert

Beij, Willem

Boone, Jan Cees

de Boer, Meindert

de Mol, Gert

Dieke, Richard

Duinstra, Jacob

Fortuin, Annelies

Freke, Hans

Groeneveld, Daan

Jonk, Jan

Kleczewski-Schoon, Anneke

Kleinen, Tom

Koenen, Gerard

Kraayenoord, Jaap

Kramer, Willem

Meijer, Cor

Meijer, Willem

Miedema, Anco

Parlevliet, Koos

Ros, Michel

Ruijter, Tim

Schneider, Leendert

Starreveld, Nanette

van den Berg, Dirk

van der Laan, Yvonne

van der Veer, Siemen

van Doorn, Joost

van Geenen, Koen

van Westen, Jan

Velt, Ernst

Vervoort, Hans

Wijbenga, Arjan

Wijkhuisen, Eddy

Zevenbergen, Jan

Østrig

Ikke relevant

Polen

Augustynowicz, Mariusz

Bartczak, Tomasz

Belej, Konrad

Chrostowski, Paweł

Dębski, Jarosław

Domachowski, Marian

Górski, Marcin

Jeziorny, Przemysław

Jóźwiak, Marek

Kasperek, Stanisław

Kołodziejczak, Michał

Konefał, Szymon

Konkel, Adam

Korthals, Jakub

Kościelny, Jarosław

Kowalska, Justyna

Kozłowski, Piotr

Kucharski, Tadeusz

Kunachowicz, Tomasz

Letki, Paweł

Lisiak, Agnieszka

Litwin, Ireneusz

Łukaszewicz, Paweł

Łuczkiewicz, Tomasz

Maciejewski, Maciej

Mystek, Marcin

Niewiadomski, Piotr

Nowak, Włodzimierz

Pankowski, Piotr

Patyk, Konrad

Prażanowski, Krystian

Sikora, Marek

Simlat,Tomasz

Skibior, Sławomir

Słowiński, Roman

Smolarski, Łukasz

Sokołowski, Paweł

Stankiewicz, Marcin

Szumicki, Tomasz

Tomaszewski, Tomasz

Trzepacz, Michał

Wereszczyński, Leszek

Wiliński, Adam

Zacharzewski, Dawid

Zięba, Marcin

Portugal

Albuquerque, José

Brabo, Rui

Cabeçadas, Paula

Carvalho, Ricardo

Diogo, João

Escudeiro, João

Ferreira, Carlos

Fonseca, Álvaro

Moura, Nuno

Pedroso, Rui

Quintans, Miguel

Silva, António Miguel

Rumænien

Balaci, Kety

Bîrsan, Marilena

Conțolencu, Radu

Dima, Richard

Dinu, Lucian

Ianuris, Mihail

Ionaşcu, Neculai

Kazimirovicz, Ancuta

Larie, Gabriel

Panaitescu, Laurenţiu Lorin

Puiu, Gheorghe

Serștiuc, Mihail Dorin

Stroie, Constantin

Țăranu, Sorinel

Vasile, Bocaneala

Slovenien

Šiško, Slavko

Smoje, Robert

Smoje, Vinko

Slovakiet

Ikke relevant

Finland

Aheristo, Marko

Aho, Jere-Joonas

Arvilommi, Markku

Grönfors, Niko

Heickell, Carl-Arthur

Hiiterä, Timo

Hiltunen, Juha

Hägerström, Matti

Iljina, Ilja

Johansson, Esko

Kaasinen, Harry

Kajosmaa, Jesse

Kontto, Tommi

Koskinen, Aki

Lejonqvist, Mika

Leppikorpi, Markus

Leppäkorpi, Juho

Leskinen, Henri

Luukkonen, Tuomas

Lähde, Jukka

Niemelä, Teemu

Nieminen, Jere

Niittylä, Pekka

Normia, Pertti

Nousiainen, Kyösti

Nousiainen, Markku

Nurminen, Joona

Painilainen, Laura

Purhonen, Jere

Pyykönen, Pekka

Rautavirta, Miikka

Saarilehto, Tuomas

Sahla, Ilkka

Salmela, Janne

Salovaara, Tuomas

Salmi, Veera

Savola, Petri

Sundqvist, Lars

Suominen, Ari

Suominen, Paavo

Suvilaakso, Hannes

Sjöberg, Joni

Taattola, Olli

Tervakangas, Ville

Träskelin, Otto

Uitti, Mika

Ulenius, Niklas

Vanninen, Vesa

Välimäki, Juha

Väänänen, Timo

Yläjääski, Antti

Ääri, Mikko

Sverige

Åberg, Christian

Ahnlund, Jenny

Almström, Petter

Andersson, Karin

Andersson, Per-Olof

Andersson, Per-Olof Vidar

Antonsson, Jan-Eric

Bäckman, Johan

Baltzer, Martin

Bergman, Daniel

Bjerner, Martin

Borg, Calle

Bryngelsson, Tomas

Brännström, Lennart

Cannehag, Niclas

Cardell, Christina

Carlsson, Christian

Englund, Raymond

Erlandsson, Björn

Falk, David

Frejd, Maud

Fristedt, David

Gynäs, Mattias

Hagberg, Elice

Hartman Bergqvist, Désirée

Havh, Johan

Hedman, Elin

Hellberg, Stefan

Hellqvist, Johan

Holmberg, Hanna

Holmer, Johanna

Jakobsson, Magnus

Jansson, Anders

Jeppsson, Tobias

Johansson, Daniel

Johansson, Isabella

Johansson, Klaes

Johansson, Thomas

Joxelius, Paul

Karlsson, Kent

Kempe, Clas

Koivula, Mikael

Kurtsson, Morgan

Larsson, Mats

Lilja, Filip

Lindström, Jakob

Lindved, Martin

Lundberg, Johan

Lundh, Emelie

Lundin, Stig

Lundkvist, Mats

Lundqvist, Annica

Malmström, John

Martini, Martin

Mattson, Olof

Montan, Anders

Mukkavaara, Henrik

Nihlén, Linus

Nilsson, Pierre

Nilsson, Stefan

Nord, Iza

Nyberg, Linda

Näsman, Lars

Olson, Magnus

Olsson, Kenneth

Olsson, Lars

Penson, Lena

Persson, Göran

Persson, Mats

Peters, Linda

Peterson, Jan

Petterson, Joel

Petterson, Johan

Philipsson, Gunnar

Piltonen, Janne

Podsedkowski, Zenek

Rase, Dennis

Reuterljung, Thomas

Rinaldo, Joakim

Rönnlund, Agneta

Sjödin, Ronny

Skölderud, Svante

Snäckerström, Leif

Stålnacke, Erik

Strandberg, Magnus

Stührenberg, Björn

Sundberg, Andreas

Sundberg, Patrick

Svärd, Lars-Erik

Svensson, Rutger

Svensson, Tony

Thilly, Tomas

Timan, Hans

Toresson, Martin

Turesson, Andreas

Uppman, Kerstin

Werner, Lars

Westerlund, Emma

Wilson, Pierre

Österlund, Erik

Det Forenede Kongerige

Adamson, Gary

Alexander, Stephen

Alston, Colin

Anderson, Reid

Arris, Martin

Ashby, Peter

Bailey Roberta

Baker, Edward

Barclay, Michael

Barfoot, Lt Cdr Peter

Beasley, Adam

Bedlingham, Sarah

Bell, Stuart

Bhandari, Kiran

Billson, Carol

Bolden, Rachel

Bourne, Adam

Bowers, Claire

Boyce, Sean

Brough, Derek

Brown, Carley

Bruce, John

Bugg, Jennifer

Caldwell, Mark

Campbell, Jonathan

Campbell, Murray

Chittenden, Gordon

Cook, David

Craig, Ian

Craig, Stephen

Critchlow, Amy

Croucher, Tim

Crowe, Michael

Cunningham, George

Davis, Danielle

Dawkins, Matthew

Dawson, Liam

Devine, Warren

Dixon-Lack, Emma

Douglas, Sean

Draper, Peter

Dunkerely, Sabrina

Eccles, David

Ellison, Peter

Errington, Sarah

Evans, David

Evans, Mathilda

Faulds, Mike

Fenwick, Peter

Ferguson, Adam

Ferguson, Simon

Ferrari, Richard

Finnie, Andrew

Fitzpatrick, DeeAnn

Fletcher, Norman

Flint, Toby

Foster, Pam

Fraser, Uilleam

Frew, Clare

Fullerton, Gareth

Gibson, Philip

Gough, Callum

Graham, Chris

Grant, Leigh

Gray, Neil

Gray, Patrick

Gregor, Stuart

Gregory, Sam

Griffin, Stuart

Gwillam, SLt Ben

Hamilton, Ian

Harris, Hugh

Harris, William

Harsent, SLt Paul

Hay, David

Hay, John

Henning, Alan

Hepburn, Ian

Higgins, Frank

Higby, Louisa

Hildreth, Joe

Hill, Julie

Holbrook, Joanna

Howarth, Dan

Hudson, John

Hugues, Gary

Hughes, Greta

Imrie, Peter

Irish, Rachel

Irwin, Gerry

James, Katie

Jasinski, Michael

John, Barrie

Johnston, Heather

Johnson, Matthew

Johnson, Paul

Johnston, Steve

Johnston, Isobel

Johnstone, Ann

Jones, Carl

Karavla, Alexandra

Kelly, Kevin

Kemp, Gareth

Kozlowski, Stephen

Lane, Rory

Lardeur, Beth

Law, Garry

Lethbridge, Wendy

Legge, James

Lindsay, Andrew

Livingston, Andrew

Lockwood, Mark

Lowry, Thomas

Lucas, David

MacEachan, Iain

MacGregor, Duncan

MacIver, Roderick

MacKay, Janice

MacLean, Paula

MacLean, Robin

Magill, SLt Michael

Marshall, Phil

Martin David

Mason, Liam

Mason, Roger

Matheson, Louise

May, Colin

Mayger, Lt Martyn

McBain, Billy

McCaughan, Mark

McComiskey, Stephen

McCowan, Alisdair

McCrindle, John

McCubbin, Stuart

McCusker, Simon

McHardy, Alex

McKay, Andrew

McKenzie, Gregor

McKeown, Nick

McMillan, Robert

McPherson, Katie

McQuillan, David

Merrilees, Kenny

Milligan, David

Mills, John

Mitchell,Hugh

Mitchell, John

Moar, Laurence

Moloughney, Bernie

Morris, Chris

Morrison, Donald

Muir, James

Mustard, Emma

Mynard, Nick

Neat, Simon

Neilson, SLt Robert

Nelson, Paul

Newlands, Andrew

Newlyn, Lindsley

Newman, Chris

Nye, Verity

Overy, Thomas

Owen, Gary

Parr, Jonathan

Pateman, Jason

Paterson, Craig

Perry, Andrew

Phillips, Michael

Pole Mark

Poulding, Daniel

Poulson, Lt Chris

Pringle, Geoff

Proud, Christian

Quinn, Barry

Reeves, Adam

Reid, Ian

Reid, Peter

Rendall, Colin

Rhodes, Glen

Richardson, David

Riley, Joanne

Roberts, Julian

Robertson, Tom

Robinson, Neil

Salt, Isaac

Scarrf, David

Sheperd, Ashley

Shepley, Ben

Skillen, Damien

Smith, David

Smith, Barry

Smith, Don

Smith, Matthew

Smith, Pam

Spencer, James

Steele, Gordon

Stevens, Emma

Storton, George

Strang, Nicol

Stray, Sloyan

Styles, Mario

Sutton, Andrew

Sykes-Gelder, Dan

Taylor, Mark

Templeton, John

Thain, Marc

Thompson, Dan

Thompson, Gerald

Thomson, Dave

Thomson, Dave

Turner, Alun

Turner, Patrick

Tyack, Paul

Venton, Andrew

Ward, Daniel

Ward, Mark

Watson, Stacey

Watt, Barbara

Watt, James

Webb, Simon

Wensley, Phil

Weychan, Paul

Whelton, Karen

Whitby, Phil

Whitford, Annika

Williams, Adam

Wilkinson, Dave

Williams, Carolyn

Wilson, Jane

Wilson, Tom

Windebank, James

Wood, Ben

Wordley, Sara

Worsnop, Mark

Worth, Steven

Young, Ally

Young, James

Yuille, Derek

Zalewski, Alex

Europa-Kommissionen

Arena, Francesca

Casier, Maarten

Courcy, Nils

Hederman, John

Janakakisz, Marta

Jury, Justine

Kelterbaum, Richard

Libioulle, Jean-Marc

Martins E Amorim, Sergio Luis

Muhrbeck, Lars

Musella, Manuela

Nordstrom Saba

Skountis Vasileios

Spezzani, Aronne

Surace, Michele

Vitiello-Ferrara, Sarah Rosaria

Wolff, Gunnar

Wysocka, Małgorzata

EU-fiskerikontrolagenturet

Allen, Patrick

Chapel, Vincent

Del Hierro, Belén

Del Zompo, Michele

Dias Garçao, José

Fulton, Grant

Mueller, Wolfgang

Papaioannou, Themis

Quelch, Glenn

Roobrouck, Christ

Sokolowski, Paweł

Sorensen, Svend

Stewart, William

Tahon, Sven

---

| 25.5.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 138/189 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 138/189

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/903

af 23. maj 2017

om ændring af afgørelse 2011/163/EU om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF

(meddelt under nummer C(2017) 3324)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (1), særlig artikel 29, stk. 1, fjerde afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved direktiv 96/23/EF er der fastsat kontrolforanstaltninger vedrørende de i bilag I til direktivet omhandlede stoffer og grupper af restkoncentrationer. Ved direktivets artikel 29 kræves det, at tredjelande, hvorfra medlemsstaterne har tilladelse til at importere dyr og animalske produkter, der er omfattet af direktivet, forelægger en overvågningsplan for restkoncentrationer med de krævede garantier (i det følgende benævnt »planen«). Planen bør mindst finde anvendelse på de grupper af stoffer og restkoncentrationer, der er nævnt i bilag I. |
| --- | --- |

(1)

Ved direktiv 96/23/EF er der fastsat kontrolforanstaltninger vedrørende de i bilag I til direktivet omhandlede stoffer og grupper af restkoncentrationer. Ved direktivets artikel 29 kræves det, at tredjelande, hvorfra medlemsstaterne har tilladelse til at importere dyr og animalske produkter, der er omfattet af direktivet, forelægger en overvågningsplan for restkoncentrationer med de krævede garantier (i det følgende benævnt »planen«). Planen bør mindst finde anvendelse på de grupper af stoffer og restkoncentrationer, der er nævnt i bilag I.

| (2) | Ved Kommissionens afgørelse 2011/163/EU (2) godkendes planer forelagt af visse tredjelande vedrørende bestemte dyr og animalske produkter som opført på listen i bilaget til afgørelsen (i det følgende benævnt »listen«). |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens afgørelse 2011/163/EU (2) godkendes planer forelagt af visse tredjelande vedrørende bestemte dyr og animalske produkter som opført på listen i bilaget til afgørelsen (i det følgende benævnt »listen«).

| (3) | Colombia har forelagt en plan vedrørende mælk for Kommissionen. Planen giver tilstrækkelige garantier og bør godkendes. Colombia bør derfor opføres på listen for så vidt angår mælk. |
| --- | --- |

(3)

Colombia har forelagt en plan vedrørende mælk for Kommissionen. Planen giver tilstrækkelige garantier og bør godkendes. Colombia bør derfor opføres på listen for så vidt angår mælk.

| (4) | Montenegro har forelagt en plan vedrørende mælk for Kommissionen. Planen giver tilstrækkelige garantier og bør godkendes. Montenegro bør derfor opføres på listen for så vidt angår mælk. |
| --- | --- |

(4)

Montenegro har forelagt en plan vedrørende mælk for Kommissionen. Planen giver tilstrækkelige garantier og bør godkendes. Montenegro bør derfor opføres på listen for så vidt angår mælk.

| (5) | Ukraine har forelagt en plan vedrørende kaniner for Kommissionen. Planen giver tilstrækkelige garantier og bør godkendes. Ukraine bør derfor opføres på listen for så vidt angår kaniner. |
| --- | --- |

(5)

Ukraine har forelagt en plan vedrørende kaniner for Kommissionen. Planen giver tilstrækkelige garantier og bør godkendes. Ukraine bør derfor opføres på listen for så vidt angår kaniner.

| (6) | Afgørelse 2011/163/EU bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

Afgørelse 2011/163/EU bør derfor ændres.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til afgørelse 2011/163/EU erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. maj 2017.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10.

1

(2)  Kommissionens afgørelse 2011/163/EU af 16. marts 2011 om godkendelse af tredjelandes planer forelagt i henhold til artikel 29 i Rådets direktiv 96/23/EF (EUT L 70 af 17.3.2011, s. 40).

2

---

BILAG

»BILAG

| ISO2-kode | Land | Kvæg | Får og geder | Svin | Dyr af hestefamilien | Fjerkræ | Akvakultur | Mælk | Æg | Kaniner | Vildtlevende vildt | Opdrættet vildt | Honning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra | X | X | | X | | | | | | | | X |
| AE | De Forenede Arabiske Emirater | | | | | | X (3) | X (1) | | | | | |
| AL | Albanien | | X | | | | X | | X | | | | |
| AM | Armenien | | | | | | X | | | | | | X |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Australien | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosnien-Hercegovina | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| BD | Bangladesh | | | | | | X | | | | | | |
| BN | Brunei | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brasilien | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botswana | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Hviderusland | | | | X (2) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | |
| CA | Canada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Schweiz | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Cameroun | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Kina | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Columbia | | | | | | X | X | | | | | |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Cuba | | | | | | X | | | | | | X |
| DO | Den Dominikanske Republik | | | | | | | | | | | | X |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiopien | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Falklandsøerne | X | X | | | | X | | | | | | |
| FO | Færøerne | | | | | | X | | | | | | |
| GE | Georgien | | | | | | | | | | | | X |
| GH | Ghana | | | | | | | | | | | | X |
| GL | Grønland | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Guatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | |
| ID | Indonesien | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Israel (7) | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | Indien | | | | | | X | | X | | | | X |
| IR | Iran | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | | | | | | | X |
| JP | Japan | X | | | | | X | | | | | | |
| KE | Kenya | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kirgisistan | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Sydkorea | | | | | X | X | | | | | | |
| LK | Sri Lanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Marokko | | | | | X | X | | | | | | |
| MD | Moldova | | | | | X | X | | X | | | | X |
| ME | Montenegro | X | X | X | | X | X | X | X | | | | X |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | | | | | | X |
| MK | Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (4) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MM | Myanmar/Burma | | | | | | X | | | | | | |
| MU | Mauritius | | | | | | X | | | | | | |
| MX | Mexico | | | | | | X | | X | | | | X |
| MY | Malaysia | | | | | X (3) | X | | | | | | |
| MZ | Mozambique | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namibia | X | X | | | | | | | | | | |
| NC | Ny Kaledonien | X (3) | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nicaragua | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | New Zealand | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | | X | | | | | | |
| PH | Filippinerne | | | | | | X | | | | | | |
| PM | Saint Pierre og Miquelon | | | | | X | | | | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Serbien (5) | X | X | X | X (2) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Rusland | X | X | X | | X | | X | X | | | X (6) | X |
| RW | Rwanda | | | | | | | | | | | | X |
| SA | Saudi-Arabien | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapore | X (3) | X (3) | X (3) | X (8) | X (3) | X | X (3) | | | X (8) | X (8) | |
| SM | San Marino | X | | X (3) | | | | | | | | | X |
| SR | Surinam | | | | | | X | | | | | | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Swaziland | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Thailand | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunesien | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Tyrkiet | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| TW | Taiwan | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tanzania | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukraine | X | | X | | X | X | X | X | X | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | USA | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | X |
| ZA | Sydafrika | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Zambia | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabwe | | | | | | X | | | | | X | |

ISO2-kode

Land

Kvæg

Får og geder

Svin

Dyr af hestefamilien

Fjerkræ

Akvakultur

Mælk

Æg

Kaniner

Vildtlevende vildt

Opdrættet vildt

Honning

AD

Andorra

X

X

X

X

AE

De Forenede Arabiske Emirater

X (3)

X (1)

AL

Albanien

X

X

X

AM

Armenien

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Australien

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnien-Hercegovina

X

X

X

X

X

BD

Bangladesh

X

BN

Brunei

X

BR

Brasilien

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

X

X

BY

Hviderusland

X (2)

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Canada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Schweiz

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Cameroun

X

CN

Kina

X

X

X

X

X

CO

Columbia

X

X

CR

Costa Rica

X

CU

Cuba

X

X

DO

Den Dominikanske Republik

X

EC

Ecuador

X

ET

Etiopien

X

FK

Falklandsøerne

X

X

X

FO

Færøerne

X

GE

Georgien

X

GH

Ghana

X

GL

Grønland

X

X

X

GT

Guatemala

X

X

HN

Honduras

X

ID

Indonesien

X

IL

Israel (7)

X

X

X

X

X

X

IN

Indien

X

X

X

IR

Iran

X

JM

Jamaica

X

JP

Japan

X

X

KE

Kenya

X

KG

Kirgisistan

X

KR

Sydkorea

X

X

LK

Sri Lanka

X

MA

Marokko

X

X

MD

Moldova

X

X

X

X

ME

Montenegro

X

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

X

MK

Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (4)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Myanmar/Burma

X

MU

Mauritius

X

MX

Mexico

X

X

X

MY

Malaysia

X (3)

X

MZ

Mozambique

X

NA

Namibia

X

X

NC

Ny Kaledonien

X (3)

X

X

X

X

NI

Nicaragua

X

X

NZ

New Zealand

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

PH

Filippinerne

X

PM

Saint Pierre og Miquelon

X

PN

Pitcairn

X

PY

Paraguay

X

RS

Serbien (5)

X

X

X

X (2)

X

X

X

X

X

X

RU

Rusland

X

X

X

X

X

X

X (6)

X

RW

Rwanda

X

SA

Saudi-Arabien

X

SG

Singapore

X (3)

X (3)

X (3)

X (8)

X (3)

X

X (3)

X (8)

X (8)

SM

San Marino

X

X (3)

X

SR

Surinam

X

SV

El Salvador

X

SZ

Swaziland

X

TH

Thailand

X

X

X

TN

Tunesien

X

X

X

TR

Tyrkiet

X

X

X

X

X

TW

Taiwan

X

X

TZ

Tanzania

X

X

UA

Ukraine

X

X

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

USA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

X

ZA

Sydafrika

X

X

ZM

Zambia

X

ZW

Zimbabwe

X

X

---

(1)  Udelukkende kamelmælk.

1

(2)  Eksport til Unionen af levende dyr af hestefamilien til slagtning (kun dyr bestemt til fødevareproduktion).

2

(3)  Tredjelande, der udelukkende anvender råvarer fra medlemsstater eller fra andre tredjelande, der er godkendt med henblik på import til Unionen af sådanne råvarer, jf. artikel 2.

3

(4)  Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien landets endelige nomenklatur vil blive fastsat efter afslutningen af de igangværende forhandlinger i FN herom.

4

(5)  Ekskl. Kosovo (denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med UNSCR 1244 og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring).

5

(6)  Kun for rensdyr fra regionerne Murmansk og Yamalo-Nenets.

6

(7)  I det følgende forstået som Staten Israel bortset fra territorierne under israelsk administration siden juni 1967, nærmere betegnet Golanhøjderne, Gazastriben, Østjerusalem og resten af Vestbredden.

7

(8)  Kun for fersk kød med oprindelse i New Zealand, der er bestemt til Unionen, og som er aflæsset, genlæsset og i transit — med eller uden opbevaring — gennem Singapore.

8

---