# Euroopa Liidu C 122/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 122 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide25. aprill 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 122

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide25. aprill 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Keskpank |
| 2014/C 122/01 | Euroopa keskpanga soovitus, 17. aprill 2014, Euroopa Liidu Nõukogule Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitorite kohta (EKP/2014/20) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

2014/C 122/01

Euroopa keskpanga soovitus, 17. aprill 2014, Euroopa Liidu Nõukogule Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitorite kohta (EKP/2014/20)

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 122/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7153 – BNPP/LASER) (
  1
  ) | 2 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2014/C 122/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7153 – BNPP/LASER) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 122/03 | Euro vahetuskurss | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2014/C 122/03

Euro vahetuskurss

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 122/04 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 4 |
| 2014/C 122/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 12 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2014/C 122/04

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

4

2014/C 122/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

| 25.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/1

---

EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,

17. aprill 2014,

Euroopa Liidu Nõukogule Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitorite kohta

(EKP/2014/20)

(2014/C 122/01)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Seniste Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitorite volitused lõppesid pärast 2013. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitor ametisse määrata alates 2014. majandusaastast. |
| --- | --- |

(2)

Seniste Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitorite volitused lõppesid pärast 2013. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitor ametisse määrata alates 2014. majandusaastast.

| (3) | Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta on majandusaastateks 2014–2018 valinud oma välisaudiitoriks PricewaterhouseCoopers’i, |
| --- | --- |

(3)

Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta on majandusaastateks 2014–2018 valinud oma välisaudiitoriks PricewaterhouseCoopers’i,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2014–2018 määrata PricewaterhouseCoopers.

Frankfurt Maini ääres, 17. aprill 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 25.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7153 – BNPP/LASER)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 122/02)

10. aprillil 2014 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32014M7153 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32014M7153 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 25.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/3

---

Euro vahetuskurss (1)

24. aprill 2014

(2014/C 122/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3820 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,63 |
| DKK | Taani kroon | 7,4665 |
| GBP | Inglise nael | 0,82300 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0690 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2203 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,2785 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,443 |
| HUF | Ungari forint | 307,73 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,1914 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4608 |
| TRY | Türgi liir | 2,9450 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4916 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5237 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,7151 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6126 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7380 |
| KRW | Korea vonn | 1 437,95 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,6234 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,6381 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6220 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 044,00 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5184 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,867 |
| RUB | Vene rubla | 49,3237 |
| THB | Tai baat | 44,746 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0621 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,0648 |
| INR | India ruupia | 84,4195 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3820

JPY

Jaapani jeen

141,63

DKK

Taani kroon

7,4665

GBP

Inglise nael

0,82300

SEK

Rootsi kroon

9,0690

CHF

Šveitsi frank

1,2203

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,2785

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,443

HUF

Ungari forint

307,73

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,1914

RON

Rumeenia leu

4,4608

TRY

Türgi liir

2,9450

AUD

Austraalia dollar

1,4916

CAD

Kanada dollar

1,5237

HKD

Hongkongi dollar

10,7151

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6126

SGD

Singapuri dollar

1,7380

KRW

Korea vonn

1 437,95

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,6234

CNY

Hiina jüaan

8,6381

HRK

Horvaatia kuna

7,6220

IDR

Indoneesia ruupia

16 044,00

MYR

Malaisia ringit

4,5184

PHP

Filipiini peeso

61,867

RUB

Vene rubla

49,3237

THB

Tai baat

44,746

BRL

Brasiilia reaal

3,0621

MXN

Mehhiko peeso

18,0648

INR

India ruupia

84,4195

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 25.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/4

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2014/C 122/04)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„FUNGO DI BORGOTARO”

EÜ NR: IT-PGI-0117-01146 – 28.08.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☒ | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☐ | Riiklikud nõuded |
| — | ☒ | Muu [Pakendamine] |

—

☐

Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☒

Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☐

Riiklikud nõuded

—

☒

Muu [Pakendamine]

2.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — | ☐ | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — | ☐ | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—

☐

Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—

☐

Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

| — | Nomenklatuuri on ajakohastatud vastavalt viimastele mükoloogiaalastele teaduslikele nimetustele. Uude nomenklatuuri ei ole uusi sorte lisatud ja sellest ei ole sorte kõrvaldatud. |
| --- | --- |

—

Nomenklatuuri on ajakohastatud vastavalt viimastele mükoloogiaalastele teaduslikele nimetustele. Uude nomenklatuuri ei ole uusi sorte lisatud ja sellest ei ole sorte kõrvaldatud.

| — | Selleks et nimetust „Fungo di Borgotaro” saaks kasutada ka kuivatatud toote kohta, on kasutusele võetud kuivatatud seente kategooria ja kirjeldatud selle turustamisnõudeid. Siiani on nimetusega „Fungo di Borgotaro” olnud hõlmanud üksnes värsked seened, kuna tootespetsifikaadiga ei olnud kuivatatud seente kirjeldust ega vastavat kuivatamismeetodit ette nähtud. Samas võib nimetuse registreerimisele eelnenud ajast leida ajaloolisi tõendusmaterjale seente säilitamisest kuivatamise teel. Seente kuivatamine on olnud kohalike elanike jaoks alati väga oluline, kuna see võimaldab seeni turustada, ja sellest annavad tunnistust ajaloolised dokumendid ning 1994. aastast pärineva kokkuvõtte punktides d ja f esitatud viited. |
| --- | --- |

—

Selleks et nimetust „Fungo di Borgotaro” saaks kasutada ka kuivatatud toote kohta, on kasutusele võetud kuivatatud seente kategooria ja kirjeldatud selle turustamisnõudeid. Siiani on nimetusega „Fungo di Borgotaro” olnud hõlmanud üksnes värsked seened, kuna tootespetsifikaadiga ei olnud kuivatatud seente kirjeldust ega vastavat kuivatamismeetodit ette nähtud. Samas võib nimetuse registreerimisele eelnenud ajast leida ajaloolisi tõendusmaterjale seente säilitamisest kuivatamise teel. Seente kuivatamine on olnud kohalike elanike jaoks alati väga oluline, kuna see võimaldab seeni turustada, ja sellest annavad tunnistust ajaloolised dokumendid ning 1994. aastast pärineva kokkuvõtte punktides d ja f esitatud viited.

| — | Sõnastus „niiskusesisaldus alla 90 %” on asendatud sõnastusega „niiskusesisaldus mitte üle 90 %”. Kogemustel põhinedes võib väita, et mõnede igati nõuetele vastavate seente niiskusesisaldus on täpselt 90 %. |
| --- | --- |

—

Sõnastus „niiskusesisaldus alla 90 %” on asendatud sõnastusega „niiskusesisaldus mitte üle 90 %”. Kogemustel põhinedes võib väita, et mõnede igati nõuetele vastavate seente niiskusesisaldus on täpselt 90 %.

Geograafiline piirkond

| — | Tootmise geograafilist piirkonda on laiendatud Parma provintsis asuvatesse Berceto, Compiano, Tornolo ja Bedonia kommuunidesse ning Massa Carrara provintsis asuvasse Zeri kommuuni. Tegemist on praeguse tootmispiirkonna piiri ääres asuvate kommuunidega. Kõigis kõnealustes kommuunides on aja jooksul esile kerkinud tegurid, mille puhul on lisaks samaväärsele territooriumile ja mullastikule tagatud ka samasugune ajalooline kogemus, traditsioonid ja seos keskkonnaga kui praeguse spetsifikaadi territooriumide puhul. Traditsioonilised seenekasvatus- ja metsaharimistavad praegu geograafilise piirkonna alla kuuluvatel aladel ning kommuunides, mille lisamist taotletakse, on samasugused. Mõlemal alal loodi peaaegu 50 aastat tagasi seenekaitse reservaadid ning mõlemal alal on kehtinud samad seenekorjamiseeskirjad. |
| --- | --- |

—

Tootmise geograafilist piirkonda on laiendatud Parma provintsis asuvatesse Berceto, Compiano, Tornolo ja Bedonia kommuunidesse ning Massa Carrara provintsis asuvasse Zeri kommuuni. Tegemist on praeguse tootmispiirkonna piiri ääres asuvate kommuunidega. Kõigis kõnealustes kommuunides on aja jooksul esile kerkinud tegurid, mille puhul on lisaks samaväärsele territooriumile ja mullastikule tagatud ka samasugune ajalooline kogemus, traditsioonid ja seos keskkonnaga kui praeguse spetsifikaadi territooriumide puhul. Traditsioonilised seenekasvatus- ja metsaharimistavad praegu geograafilise piirkonna alla kuuluvatel aladel ning kommuunides, mille lisamist taotletakse, on samasugused. Mõlemal alal loodi peaaegu 50 aastat tagasi seenekaitse reservaadid ning mõlemal alal on kehtinud samad seenekorjamiseeskirjad.

Päritolutõend

| — | Ajakohastatud on tegevusi, mida töötajad peavad toote päritolu tagamiseks järgima. |
| --- | --- |

—

Ajakohastatud on tegevusi, mida töötajad peavad toote päritolu tagamiseks järgima.

Tootmismeetod

| — | Spetsifikaadi sõnastuse lihtsustamiseks on otsustatud tühistada metsamaade korraldamist ja puuderidu käsitlevad tehnilised üksikasjad, rõhutades üksnes vajadust järgida piirkondlikke metsandusalaseid eeskirju. |
| --- | --- |

—

Spetsifikaadi sõnastuse lihtsustamiseks on otsustatud tühistada metsamaade korraldamist ja puuderidu käsitlevad tehnilised üksikasjad, rõhutades üksnes vajadust järgida piirkondlikke metsandusalaseid eeskirju.

| — | Täpsemalt on otsustatud esitada tootespetsifikaadis seente „Fungo di Borgotaro” korjamise ajavahemik. Seenekorjamise algus ja lõpp kehtestati lähtuvalt seente kasvuajast, mis sõltub kindlatest ilmastikutingimustest ajavahemikul 1. aprillist kuni 30. novembrini. Seenekorjamisaja täpsustamise eesmärk on, et ajavahemikul, kui seened „Fungo di Borgotaro” ei ole veel tegelikult saadaval, ei turustataks sama nimetuse all muid seeni. |
| --- | --- |

—

Täpsemalt on otsustatud esitada tootespetsifikaadis seente „Fungo di Borgotaro” korjamise ajavahemik. Seenekorjamise algus ja lõpp kehtestati lähtuvalt seente kasvuajast, mis sõltub kindlatest ilmastikutingimustest ajavahemikul 1. aprillist kuni 30. novembrini. Seenekorjamisaja täpsustamise eesmärk on, et ajavahemikul, kui seened „Fungo di Borgotaro” ei ole veel tegelikult saadaval, ei turustataks sama nimetuse all muid seeni.

| — | Välja on jäetud sellise viljakehaga seente korjamise keeld, mille kübara läbimõõt on alla 2 cm, tingimusel et need ei kasva koos osutatud läbimõõdust suurema viljakehaga seentega. Korjamiseks sobiva seene kübara vähim läbimõõt on ette nähtud piirkondlike õigusaktide, seega piisab neile viitamisest. |
| --- | --- |

—

Välja on jäetud sellise viljakehaga seente korjamise keeld, mille kübara läbimõõt on alla 2 cm, tingimusel et need ei kasva koos osutatud läbimõõdust suurema viljakehaga seentega. Korjamiseks sobiva seene kübara vähim läbimõõt on ette nähtud piirkondlike õigusaktide, seega piisab neile viitamisest.

| — | Artikli 6 punktis b on tehtud parandus, mille kohaselt ei tohi okaspuid madalaks lõigata ja seetõttu ka metsa majandamismeetodit muuta. |
| --- | --- |

—

Artikli 6 punktis b on tehtud parandus, mille kohaselt ei tohi okaspuid madalaks lõigata ja seetõttu ka metsa majandamismeetodit muuta.

Märgistus

| — | Lisatud on eeskirjad kuivatatud toote märgistuse kohta. |
| --- | --- |

—

Lisatud on eeskirjad kuivatatud toote märgistuse kohta.

| — | Lisatud on toote „Fungo di Borgotaro” KGT logo ja selle kirjeldus. |
| --- | --- |

—

Lisatud on toote „Fungo di Borgotaro” KGT logo ja selle kirjeldus.

Pakendamine

| — | Lisatud on eeskirjad kuivatatud toote pakendamise kohta. |
| --- | --- |

—

Lisatud on eeskirjad kuivatatud toote pakendamise kohta.

| — | Selleks et turustada alla 3 kg kaaluvat tootekogust, on värske toote puhul nähtud lisaks tavapärastele karpidele ette ka võimalus pakendada seeni väikesema mõõduga karpidesse (25 cm × 30 cm). |
| --- | --- |

—

Selleks et turustada alla 3 kg kaaluvat tootekogust, on värske toote puhul nähtud lisaks tavapärastele karpidele ette ka võimalus pakendada seeni väikesema mõõduga karpidesse (25 cm × 30 cm).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„FUNGO DI BORGOTARO”

EÜ NR: IT-PGI-0117-01146 – 28.08.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Fungo di Borgotaro”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kaitstud geograafiline tähis „Fungo di Borgotaro” hõlmab kivipuraviku (boletus) perekonda (Boletus Sez. Boletus, Moser) kuuluvaid järgmisi seeneliike värskelt ja kuivatatult:

| — | Boletus aestivalis (ehk Boletus reticulatus, Schaffer ex Baudin), kohaliku nimega „rosso” või „fungo del caldo”;

  kübar: noorel seenel poolkerakujuline, vanemal lopsaka kumera kujuga; kübarat katab kuiv matt kiht e kutiikula (vihmaga limane, kuivaga pragunenud); kübar on ühtlase pruunikaspunase värvusega, millel on tumedam või heledam varjund;

  jalg: jäme, noorel seenel ühest küljest laiem, vanemal silindri- või nuiakujuline, kübaraga ühte värvi, kuid heledamat tooni, täielikult kaetud võrkmustriga, mis on peaaegu alati nähtav ja mille mustriniidistik on algul valkjas, muutudes hiljem üha tumedamaks;

  viljaliha: õrnem kui muude puravike viljaliha, valge värvusega ja ilma tumedama toonita seenekübara kutiikula all, väga hea maitse ja lõhnaga;

  kasvukoht: valdavalt kastanisalud, korjamisvalmis maist septembrini. |
| --- | --- |

—

Boletus aestivalis (ehk Boletus reticulatus, Schaffer ex Baudin), kohaliku nimega „rosso” või „fungo del caldo”;

kübar: noorel seenel poolkerakujuline, vanemal lopsaka kumera kujuga; kübarat katab kuiv matt kiht e kutiikula (vihmaga limane, kuivaga pragunenud); kübar on ühtlase pruunikaspunase värvusega, millel on tumedam või heledam varjund;

jalg: jäme, noorel seenel ühest küljest laiem, vanemal silindri- või nuiakujuline, kübaraga ühte värvi, kuid heledamat tooni, täielikult kaetud võrkmustriga, mis on peaaegu alati nähtav ja mille mustriniidistik on algul valkjas, muutudes hiljem üha tumedamaks;

viljaliha: õrnem kui muude puravike viljaliha, valge värvusega ja ilma tumedama toonita seenekübara kutiikula all, väga hea maitse ja lõhnaga;

kasvukoht: valdavalt kastanisalud, korjamisvalmis maist septembrini.

| — | Boletus pinicola Vittadini (ehk Boletus pinophilus, Pilat ja Dermek) kohaliku nimega „moro”;

  kübar: poolkerakujulisest lamenenud kumerani, kutiikula noorel seenel valkja õrnalt kinnituva tuhmi kirmega, vanemal seenel sile ja kuiv; värvus tumepunane, pruunikaspunase ja veinipunase varjundiga;

  jalg: suur ja jäme, värvus ulatub valgest ookri ja punakaspruunini; võrkmuster õrnalt nähtav ja ainult jala juurepoolses osas;

  viljaliha: valge, ühesugune, kübara kutiikula all pruunikas-veinipunane, vähese lõhnaga, maitse mahe ja õrn:

  kasvukoht: suvine, enim korjatud vorm kasvab alates juunist kastanisaludes; sügisene, vähem esinev vorm kasvab pöögisaludes ja Euroopa nulgude ehk valgete nulgude all. |
| --- | --- |

—

Boletus pinicola Vittadini (ehk Boletus pinophilus, Pilat ja Dermek) kohaliku nimega „moro”;

kübar: poolkerakujulisest lamenenud kumerani, kutiikula noorel seenel valkja õrnalt kinnituva tuhmi kirmega, vanemal seenel sile ja kuiv; värvus tumepunane, pruunikaspunase ja veinipunase varjundiga;

jalg: suur ja jäme, värvus ulatub valgest ookri ja punakaspruunini; võrkmuster õrnalt nähtav ja ainult jala juurepoolses osas;

viljaliha: valge, ühesugune, kübara kutiikula all pruunikas-veinipunane, vähese lõhnaga, maitse mahe ja õrn:

kasvukoht: suvine, enim korjatud vorm kasvab alates juunist kastanisaludes; sügisene, vähem esinev vorm kasvab pöögisaludes ja Euroopa nulgude ehk valgete nulgude all.

| — | Boletus aereus (Bulliard ex Fries), kohaliku nimega „magnan”;

  kübar: poolkerakujuline, hiljem kumer, lõpuks lame, väljaveninud; kutiikula kuiv ja sametine; täiskasvanud seened on vasekarva pruunika värvusega;

  jalg: tugev, noorel seenel ühest küljest laiem, hiljem piklikum; ookrikarva pruunika värvusega; kaetud tiheda võrkmustriga, eelkõige kübarapoolses osas;

  viljaliha: tihe, valge, ühtlane, lõhnav, tugeva, kuid väga selge seenemaitse ja -lõhnaga;

  kasvukoht: peamiselt tammikutes ja kastanisaludes, kasvab juulist septembrini, kannatab kuiva ja kuuma paremini kui muud kivipuraviku liigid. |
| --- | --- |

—

Boletus aereus (Bulliard ex Fries), kohaliku nimega „magnan”;

kübar: poolkerakujuline, hiljem kumer, lõpuks lame, väljaveninud; kutiikula kuiv ja sametine; täiskasvanud seened on vasekarva pruunika värvusega;

jalg: tugev, noorel seenel ühest küljest laiem, hiljem piklikum; ookrikarva pruunika värvusega; kaetud tiheda võrkmustriga, eelkõige kübarapoolses osas;

viljaliha: tihe, valge, ühtlane, lõhnav, tugeva, kuid väga selge seenemaitse ja -lõhnaga;

kasvukoht: peamiselt tammikutes ja kastanisaludes, kasvab juulist septembrini, kannatab kuiva ja kuuma paremini kui muud kivipuraviku liigid.

| — | Boletus edulis (Bulliard ex Fries), harilik kivipuravik, mille kohalik nimi on „fungo del freddo”, mõnikord ka „forma bianca”;

  kübar: poolkerakujulisest kumera ja lamedani; pealt sile ja läikiv, märja ilmaga veidi limane; kutiikulat ei saa eraldada, värvus varieerub kreemikasvalgest kastanpruuni ja mustjaspruuni ning sellesse vahemikku jäävate toonideni;

  jalg: tugev, noorel seenel ümaram, hiljem pikergusem, värvus valkjast pähklipruunini, altpoolt heledam ja mõnikord ilma võrkmustrita;

  viljaliha: tihe, valge, veidi kutiikula värvusest mõjutatud, ühtlane, meeldiva lõhna ja õrna maitsega;

  kasvukoht: pöögisalud, kuusikud ja kastanisalud, septembri lõpust kuni esimese lumeni. Suvist vormi esineb harva. |
| --- | --- |

—

Boletus edulis (Bulliard ex Fries), harilik kivipuravik, mille kohalik nimi on „fungo del freddo”, mõnikord ka „forma bianca”;

kübar: poolkerakujulisest kumera ja lamedani; pealt sile ja läikiv, märja ilmaga veidi limane; kutiikulat ei saa eraldada, värvus varieerub kreemikasvalgest kastanpruuni ja mustjaspruuni ning sellesse vahemikku jäävate toonideni;

jalg: tugev, noorel seenel ümaram, hiljem pikergusem, värvus valkjast pähklipruunini, altpoolt heledam ja mõnikord ilma võrkmustrita;

viljaliha: tihe, valge, veidi kutiikula värvusest mõjutatud, ühtlane, meeldiva lõhna ja õrna maitsega;

kasvukoht: pöögisalud, kuusikud ja kastanisalud, septembri lõpust kuni esimese lumeni. Suvist vormi esineb harva.

Vabasse ringlusse võib lubada värskeid või kuivatatud seeni; kõik sordid peavad olema eespool osutatud iseloomulike organoleptiliste omadustega, eelkõige peab viljakeha iseloomustama puhas ja mitte terav lõhn, milles ei ole tunda heina, lagritsa ega värske puu nüansse.

Kaubanduslikud andmed

| — | „Fungo di Borgotaro” värskena
  Värskelt turustatav „Fungo di Borgotaro” peab olema haigustevaba, terve jala ja kübaraga, ilma mulla ja võõrkehadeta. Vaklade ja muude putukate tekitatud kahjustused peavad jääma alla 20 %. Viljakeha pind peab olema sile, mitte kuivanud, selle niiskusesisaldus ei tohi olla üle 90 % kogukaalust või erikaal peab jääma vahemikku 0,8–1,1; viljakeha pinnal ei tohi alla niiskusekaotusest tulenevaid pragusid. |
| --- | --- |

—

„Fungo di Borgotaro” värskena

Värskelt turustatav „Fungo di Borgotaro” peab olema haigustevaba, terve jala ja kübaraga, ilma mulla ja võõrkehadeta. Vaklade ja muude putukate tekitatud kahjustused peavad jääma alla 20 %. Viljakeha pind peab olema sile, mitte kuivanud, selle niiskusesisaldus ei tohi olla üle 90 % kogukaalust või erikaal peab jääma vahemikku 0,8–1,1; viljakeha pinnal ei tohi alla niiskusekaotusest tulenevaid pragusid.

| — | „Fungo di Borgotaro” kuivatatuna |
| --- | --- |

—

„Fungo di Borgotaro” kuivatatuna

Kuivatatult turustatav „Fungo di Borgotaro” peab olema varustatud üksnes ühe järgmise kvaliteedikirjeldusega:

| a. | „ekstra” – toode peab vastama järgmistele omadustele ja nõuetele:






  — | pakendamise hetkel olid kübara ja/või jala viilud/lõigud terviklikud; kogus vastab vähemalt 60 % lõpptoote kogusest; |
| --- | --- | --- |

a.

„ekstra” – toode peab vastama järgmistele omadustele ja nõuetele:

—

pakendamise hetkel olid kübara ja/või jala viilud/lõigud terviklikud; kogus vastab vähemalt 60 % lõpptoote kogusest;

| — | pakendamise hetkel on viljaliha valge või kreemika värvusega; |
| --- | --- |

—

pakendamise hetkel on viljaliha valge või kreemika värvusega;

| — | väikeste seenetükikeste esinemine pakendis tuleneb üksnes käitlemisest; |
| --- | --- |

—

väikeste seenetükikeste esinemine pakendis tuleneb üksnes käitlemisest;

| — | ussitanud kohad: mitte üle 10 % m/m; |
| --- | --- |

—

ussitanud kohad: mitte üle 10 % m/m;

| — | mustaks tõmbunud eoslava: mitte üle 5 % m/m; |
| --- | --- |

—

mustaks tõmbunud eoslava: mitte üle 5 % m/m;

| b. | „speciali” – toode peab vastama järgmistele omadustele ja nõuetele:






  — | kübara ja/või jala lõigud; |
| --- | --- | --- |

b.

„speciali” – toode peab vastama järgmistele omadustele ja nõuetele:

—

kübara ja/või jala lõigud;

| — | pakendamise hetkel on viljaliha valge või pähklikarva; |
| --- | --- |

—

pakendamise hetkel on viljaliha valge või pähklikarva;

| — | väikeste seenetükikeste esinemine pakendis tuleneb üksnes käitlemisest; |
| --- | --- |

—

väikeste seenetükikeste esinemine pakendis tuleneb üksnes käitlemisest;

| — | ussitanud kohad: mitte üle 15 % m/m; |
| --- | --- |

—

ussitanud kohad: mitte üle 15 % m/m;

| — | mustaks tõmbunud eoslava: mitte üle 10 % m/m; |
| --- | --- |

—

mustaks tõmbunud eoslava: mitte üle 10 % m/m;

| c. | „commerciali” – toode peab vastama järgmistele omadustele ja nõuetele:






  — | seene lõigud, tükid ja tükikesed: mitte üle 15 % m/m; |
| --- | --- | --- |

c.

„commerciali” – toode peab vastama järgmistele omadustele ja nõuetele:

—

seene lõigud, tükid ja tükikesed: mitte üle 15 % m/m;

| — | pakendamise hetkel on viljaliha hele või tume kastanpruun; |
| --- | --- |

—

pakendamise hetkel on viljaliha hele või tume kastanpruun;

| — | väikeste seenetükikeste esinemine pakendis tuleneb üksnes käitlemisest; |
| --- | --- |

—

väikeste seenetükikeste esinemine pakendis tuleneb üksnes käitlemisest;

| — | ussitanud kohad: mitte üle 25 % m/m; |
| --- | --- |

—

ussitanud kohad: mitte üle 25 % m/m;

| — | mustaks tõmbunud eoslava: mitte üle 20 % m/m. |
| --- | --- |

—

mustaks tõmbunud eoslava: mitte üle 20 % m/m.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Seened peavad olema kasvanud ja korjatud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Värsked viljakehad tuleb sordi järgi liigitada ning turustada puust karbis, mis on valmistatud soovitatavalt pöögist või kastanist ning mõõtudega 50 × 30 cm või 25 × 30 cm, madalate servadega, nii et seened oleksid ühes kihis. Karp peab olema võrgus ja pitseriga suletud, nii et pakendi sisu ei saa pitserit avamata välja võtta.

Kuivatatud toode peab olema pakendatud puust või vitstest karpi, kotti või keraamilisse või terrakotast mahutisse, mis sisaldab 20, 50, 100 või 200 grammi kuivatatud toodet ja kannab seerianumbriga templit. Kuivatatud toote pakendid peavad olema pitseriga suletud, nii et pakendi sisu ei saa pitserit avamata välja võtta.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Värske või kuivatatud toote mahutitel või pakenditel peavad olema ühesuuruste trükitähtedega sõnad „Fungo di Borgotaro” ja „Indicazione Geografica Protetta” (kaitstud geograafiline tähis), samuti toote logo, liidu sümbol ja viited, mille järgi on võimalik kindlaks teha nimi, ärinimi ja aadress, ning mis tahes lisateave, mis ei ole kiitva iseloomuga ega selline, mis võiks tarbijat seente laadi ja omaduste osas eksitada.

Seente „Fungo di Borgotaro” logo on järgmine:

Image .

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Fungo di Borgotaro” tootmispiirkond hõlmab Parma provintsis asuvaid Berceto, Borgotaro (Borgo Val di Taro), Albareto, Compiano, Tornolo ja Bedonia kommuune ning Massa Carrara provintsis asuvaid Pontremoli ja Zeri kommuune.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Toote „Fungo di Borgotaro” tootmispiirkonda iseloomustab väga ühtlane kliima nii kahel Apenniinide nõlval võrdsel määral esinevate sademete osas kui ka temperatuuride ja nende vahemike osas. Geoloogilises plaanis iseloomustab piirkonda peamiselt liiva- ja vaid vähesel määral savipinnas. Seetõttu on ka mullaprofiili alumine kiht ühtne, ning vee olemasolu ja liikumine huumusekihi alla jäävates kihtides tagab alusmetsa piisava niiskuse, mis on seente ja eelkõige nelja kivipuravikusordi kasvuks oluline tegur.

Kogu tootmispiirkonna ühine omadus on tegelemine traditsioonilise seenekasvatusega. Kõnealusel alal loodi peaaegu 50 aastat tagasi seenekaitse reservaadid ning võeti vastu seente korjamise eeskirjad. Nendes reservaatides reguleeriti eeskirjadega seenekorjajate juurdepääsu alale, piirati ala lahtioleku päevi ja korjatavate seente hulka, kaitstes nii seene- ja metsaalade liigset kasutamist.

5.2.   Toote eripära

Kõiki seente „Fungo di Borgotaro” sorte iseloomustab tugev, selge ja mitte terav lõhn, milles ei ole tunda heina, lagritsa ega värske puu nüansse. Ka kuivatatult säilitab toode „Fungo di Borgotaro” oma lõhna, erinedes nii muudest piirkondadest korjatud puravikest, mis kaotavad kuivatatult olulisel määral oma organoleptilisi omadusi.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Sajandeid on seente „Fungo di Borgotaro” tuntus Valtaro ja Valmagra piirkonnas kasvanud ning nüüd on neist saanud kõige väärtuslikumad seened nii kohalikus kõnepruugis kui ka kohalikel turgudel.

Kõige varasemaid andmeid seente „Fungo di Borgotaro” tootmise kohta võib leida teosest „Istoria di Borgo Val di Taro che riguarda insieme la mutazione dei domini in Italia e Lombardia sotto i Pontefici, i Re, gli Imperatori di occidente da Carlo Magno che come molte città si fecero Repubbliche” mille on kirjutanud A.C. Cassio (1669–1760). Osutatud teoses on kirjeldatud seente omadusi ja tootmispiirkonda, kuid ka seente korjamist ja turustamist. Järgmised andmed seenetootmise kohta pärinevad Lorenzo Molossi (Parma 1832–1834) Parma, Piacenza ja Guastalla hertsogiriigi topograafilisest sõnaraamatust ning ja D. Tommaso Grilli raamatust „Manipolo di cognizioni con cenni storici di Albareto, di Borgotaro”, mis on avaldatud 1893. aastal ja milles käsitletakse piirkonnas toimuvaid tegevusi ja osutatakse sõnaselgelt sellele, kui tähtis on piirkonnale seenekasvatus, ning kirjeldatakse kohalikke seenekorjamise ja seente töötlemise tavasid.

Majanduslikult muutusid seened „Fungo di Borgotaro” oluliseks XIX sajandi lõpus, kui alustasid tegevust esimesed ettevõtted, kes hakkasid seeni tööstuslikult kuivatama ja neid turustama.

XIX sajandi lõpuks oli toote töötlemine ja turustamine arenenud sellisel määral, et puhkes õide nende eksport, eriti Põhja- ja Lõuna-Ameerika riikidesse. C. Bellini artiklis, mis avaldati 1933. aastal ajakirjas „Avvenire agricolo” ja mille ühing „A. Emmanuelli” lasi 1975. aastal uuesti avaldada, räägitakse esimest korda vajadusest taotleda luba päritolunimetuse kaitsmiseks. Võttes arvesse seenekasvatuse olulisust piirkonna jaoks, võttis Borgotaro kohalik omavalitsus 1928. aasta lõpus määrusega vastu otsuse kehtestada kahel päeval nädalas turul seentega (eriti kuivatatud seentega) kauplemise võimalus.

Seente „Fungo di Borgotaro” mainet on tunnustatud ka arvukates artiklites, mida on avaldatud turismi- ja toiduajakirjades, nimetusega seoses korraldatakse igal aastal ka mitmeid üritusi. Artiklis pealkirjaga „Alla scoperta del Fungo di Borgotaro” (ajakiri „Gustame”, september 2009, lk 88–89) tutvustati Borgo Val di Tarot ja selle kahte orgu, mis on kuulsad oma seente poolest. Ajakiri „Gustare l’Italia (september 2011, lk 11), pühendas seentele „Fungo di Borgotaro” terve veeru, kirjeldades nende tootmispiirkonda, organoleptilisi omadusi ja tootjate ühendust, kes on aja jooksul selle väärtusliku tootega tegelenud. „Fungo di Borgotaro” kuulsus on seotud ka Itaalia muudest piirkondadest pärit seenekorjajatega, kes seenekorjamise ajal Valtaro metsi rohkearvuliselt külastavad. Artiklis pealkirjaga „Dalle Marche, Cerca dei porcini” [„Marche maakonnas puravikke otsides”] (Gazzetta di Parma, 17. oktoober 2009) räägitakse Marche maakonna mükoloogide huvist „Fungo di Borgotaro” ja Valtaro piirkonna vastu.

Alates 1975. aastast on Borgo Val di Taros peetud iga-aastast nn „Fungo di Borgotaro” festivali.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Fungo di Borgotaro” spetsifikaadi muutmise taotluse 11. juuli 2013. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) nr 161.

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda Internetis aadressil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

minnes otse põllumajandusministeeriumi veebisaidile (www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4)  Vt joonealune märkus 3.

---

| 25.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/12

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2014/C 122/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„РОЗОВО МАСЛО” (BULGARSKO ROZOVO MASLO)

EÜ nr BG-PGI-0005-01050 – 26.10.2012

KGT ( X )
  KPN ( )

1.   Nimetus

„Българско розово масло” (Bulgarsko rozovo maslo)

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Bulgaaria

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 3.2. Eeterlikud õlid

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Bulgarsko rozovo maslo” tähistatakse eeterlikku õli, mis on saadud aurdestilleerimise teel damaskuse roosi (Rosa damascena Mill.) õitest.

Välimus
  : läbipaistev õline vedelik

Värvus
  : kollasest kollakasroheliseni

Lõhn
  : iseloomulik roosilõhn

Füüsikalis-keemilised omadused
  : määratakse kindlaks gaasikromatograafiliselt. Esinduslikud ja tüüpilised kindlakstehtud koostisosad, mis määravad õli kromatograafilise profiili, on esitatud järgmises mahus:

| Koostisosad | Sisaldus (%) |
| --- | --- |
| ETANOOL | kuni 3,0 |
| LINALOOL | vahemikus 1,0–3,0 |
| FENÜÜLETÜÜLALKOHOL | kuni 3,0 |
| TSITRONELLOOL | vahemikus 24,0–35,0 |
| NEROOL | vahemikus 5,0–12,0 |
| GERANIOOL | vahemikus 13,0–22,0 |
| GERANÜÜLATSETAAT | kuni 1,5 |
| EUGENOOL | kuni 2,5 |
| METHÜÜLEUGENOOL | kuni 2,0 |
| FARNESOOL | vähemalt 1,4 |
| SÜSIVESINIKUD: |
| С17 (heptadekaan) | vahemikus 1,0–2,5 |
| С19 (nonadekaan) (3) | vahemikus 8,0–15,0 |
| С19 (nonadekaan) (4) | vahemikus 2,0–5,0 |
| С21 (henikosaan) | vahemikus 3,0–5,5 |
| С23 (trikosaan) | vahemikus 0,5–1,5 |

Koostisosad

Sisaldus (%)

ETANOOL

kuni 3,0

LINALOOL

vahemikus 1,0–3,0

FENÜÜLETÜÜLALKOHOL

kuni 3,0

TSITRONELLOOL

vahemikus 24,0–35,0

NEROOL

vahemikus 5,0–12,0

GERANIOOL

vahemikus 13,0–22,0

GERANÜÜLATSETAAT

kuni 1,5

EUGENOOL

kuni 2,5

METHÜÜLEUGENOOL

kuni 2,0

FARNESOOL

vähemalt 1,4

SÜSIVESINIKUD:

С17 (heptadekaan)

vahemikus 1,0–2,5

С19 (nonadekaan) (3)

vahemikus 8,0–15,0

С19 (nonadekaan) (4)

vahemikus 2,0–5,0

С21 (henikosaan)

vahemikus 3,0–5,5

С23 (trikosaan)

vahemikus 0,5–1,5

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

| a) | Damaskuse roos (Rosa damascena Mill.) |
| --- | --- |

a)

Damaskuse roos (Rosa damascena Mill.)

Liiki Rosa damascena Mill. kuuluvate rooside värsked õied, millel on alles kroon- ja tupplehed, kuid eemaldatud võsud, lehed ja pungad; õied on ilma mis tahes mehaaniliste võõrlisanditeta (nt pori, kivid).

| b) | Vesi |
| --- | --- |

b)

Vesi

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

–

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Roosiõite korjamine, vedu ja ladustamine

Roosiõite korjamine algab tavaliselt mais – alustatakse põldudest, mis asuvad 300–400 m üle merepinna ja korjatakse umbes 20–25 päeva jooksul, kui roosiõite areng on jõudnud ettenähtud etappi, mil õitel on arenenud 14–40 roosakspunast kroonlehte ja õie lõhn on meeldiv ja iseloomulik. Roosiõite korjamine algab kell 5–6 hommikul ja kestab keskpäeval kella 11–12-ni. Toote „Bulgarsko rozovo maslo” kvaliteet tagatakse sellega, et roosiõisi töödeldakse pärast korjamist 10–15 tunni jooksul, et säilitada tooraine värskus ja kvaliteet.

Pärast korjamist veetakse õied viivitamata destilleerimistehasesse, kus destilleerimine toimub ööpäevaringselt. Enne destilleerimist sorditakse roosiõied lähtuvalt nende kohrjamise ajast kas viivitamatuks töötlemiseks või kuni 15-tunniseks ladustamiseks (jaheda ilmaga ja õite kuni 20 °С temperatuuri juures).

Roosõite töötlemine – töötlemisetapid

Destilleerimine: roosiõied pannakse destillaatorisse (maht 100 kg/m3) ning segatakse veega vahekorras 1:4 kuni 1:5; segu soojendatakse ning keedetakse auru ja vee abil pastaks, mida segatakse automaatseadme abil. Auruga ekstraheeritud eeterlikud õlid jahutatakse ning juhitakse vastuvõtumahutitesse, kus need kokku kogutakse. 1 kg roosiõli tootmiseks on vaja ligikaudu 3 500 kg roosiõisi.

Destilleeritud vedeliku kohobatsioon (korduv destilleerimine): seda tehakse pideva protsessina kohobatsioonikolonnis, milles algset destillaati mitmeid kordi uuesti destilleeritakse.

Roosiõli eraldamine, veetustamine ja filtreerimine: eeterlik õli eraldatakse ümarapõhjalistesse kolbidesse, seejärel eemaldatakse kuni 30 °С kuumutamise ja filtreerimisega mehaanilised võõrlisandid ja vesi.

Segamine: turustamiseks ettenähtud partiide jaoks kombineeritakse (segatakse) roosiõli, mis on toodetud samas (ettevõtja oma segud) või eri käitistes.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Ladustamine: toodet ladustatakse sellistes turvatud eriruumides (sh seifiruumid) temperatuuril 15 ± 5 °С, mis on kaitstud otsese päikesevalguse eest ega ole soojusallika läheduses. Toote ladustamisel kasutatakse pitseeritud, õhukindla spetsiaalkorgiga suletud, kuumakindlaid, kuni 5 000 g mahutavaid klaasanumaid või lakikihiga kaetud alumiiniummahuteid.

Vedu ja pakendamine: lakikihiga kaetud alumiiniummahutites või traditsioonilistes silindrilistes anumates (konkumi), mille kael on suletud metallplaadiga kaetud korgiga, või klaasist purkides ja pudelites. Traditsioonilised mahutid mähitakse valgesse rätikusse, mis on varustatud tavapäraste lisanditega, nimelt kolmevärvilise paela ja nööriga ning mahuti kaela ümber seotud garantiisertifikaadiga. Pakendite erinev kaal on vahemikus 0,5–5 000 g. Traditsioonilisi anumaid või mahuteid veetakse ohtlike kaupade veo jaoks ette nähtud puidust standardkastides ja karpides või tavalistes vastupidavates surumustriga kartongkastides, mille kaalupiirang on 10 kg.

3.7.   Erieeskirjad märgistuse kohta

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” tootmispiirkond hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi:

—   Plovdivi oblastis: Brezovo, Kaloyanovo, Karlovo, Sopot, Stamboliyski, Saedinenie ja Hisarya;

—   Stara Zagora oblastis: Bratya Daskalovi, Gurkovo, Kazanlak, Maglizh, Nikolaevo, Pavel Banya ja Stara Zagora;

—   Pazardžiki oblastis: Belovo, Bratsigovo, Pazardzhik, Panagyurishte, Peshtera ja Strelcha;

—   Sofia oblastis: Ihtiman, Koprivshtitsa ja Mirkovo.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud ja klimaatilised tegurid

Damaskuse roosi kasvatatakse traditsiooniliselt Kesk-Bulgaaria Rooside orus (Rozovata Dolina) 370–625 m kõrgusel üle merepinna. Piirkonnale on iseloomulikud kerged, pruunid, vett läbilaskvad liivased metsamullad ning roosikasvatuse jaoks soodsad kliimatingimused. Tänu pehmetele talvedele ja aasta keskmisele temperatuurile (10,6 °C) tekivad õiepungad veebruaris. Tänu kõrgele niiskustasemele mais ja juunis õitsevad roosid kogu koristusperioodi vältel aeglaselt ja ühtlaselt.

Ajaloolised ja inimtegurid

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” tootmine on Rooside oru elanike traditsiooniline tegevusala. Rohkem kui 300 aasta jooksul on kohalikul elanikkonnal kujunenud kvaliteetse seemnearetuse ja roosikasvatuse alal välja erioskused ning nad on täiustanud tööstusharu tehnoloogiliste uuendustega. Koristamine kestab 20–30 päeva ning nõuab erioskusi: mitu tundi enne koidikut ja varajastel hommikutundidel korjatakse ilma varsi või oksi vigastamata ainult selliseid tupplehtedega õisi, mille vähemalt üks kroonleht on avanenud. Kinnised pungad jäetakse varre külge, et neid hiljem korjata. Üksnes kogenud destilleerijad oskavad hinnata, millal on õige aeg panna õied destillaatorisse, määrata kindlaks õite ja vee vahekord ning otsustada optimaalse destilleerimistemperatuuri üle. Neid oskusi antakse edasi põlvest põlve ja kasutatakse toote „Bulgarsko rozovo maslo” tootmisel kasutatavate destillatsiooniseadmete täiustamiseks, tagades seega lõpptoote jätkuvalt kõrge kvaliteedi.

5.2.   Toote eripära

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” iseloomulikud ja eristatavad tunnused on kõnealuse õli külluslik lõhn, kahvatu kollakasroheline värvus, väga head fikseerivad omadused, selle pikka aega püsiv aroom ning lenduvate ainete ja süsivesinike tasakaalustatud koostis.

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” keemilised omadused on tihedalt seotud piirkonna geograafiliste tunnustega ning erinevad maailma muudes piirkondades toodetud roosiõlide omadustest. Kõnealused omadused on: 24–35 % tsitronellooli (mujal maailmas toodetud roosiõli tsitronelloolisisaldus on 39–49 %); tsitronellooli ja geraniooli vahekord 1,1 : 2,5 (muude roosõlide näitaja 2,3 : 4,8). Toote „Bulgarsko rozovo maslo” iseloomulik tunnus on paljude tüüpiliste koostisosade (farnesool ja geranüülatsetaat) esinemine ning metüüleugenooli väike sisaldus.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” iseloomulikud tunnused on tingitud geograafilise piirkonnaga seotud tegurite koosmõjust. Ühtlast õitsemist, saagikust ja roosiõlisisaldust mõjutavad kliimatingimused on järgmised: mõõdukad temperatuurid (15–25 °C), suur õhuniiskus (üle 60 %), päevaste ja öiste temperatuuride vahelised vähesed kõikumised ning mulla piisav niiskus. Kõnealuste tingimuste tõttu õitsevad roosid ühtlaselt ja külluslikult ning koguvad endasse rohkelt kvaliteetset roosiõli. Selleks et toote „Bulgarsko rozovo maslo” tootmiseks kasutatava meetodiga võimalikult palju väärtuslikke koostisosi eraldada, tuleb roosiõisi vahetult pärast koristamist töödelda ööpäevaringselt; seepärast asuvad destilleerimistehased roosipõldude vahetus läheduses.

Toote „Bulgarsko rozovo maslo” tootmine ja väljaarendamine algas 17. sajandil ning dr Kosjo Zarev on kirjeldanud seda oma 2008. aastal avaldatud raamatus „Bulgarskoto rozoproizvodstvo i traditsionnata kultura” („Roositootmine ja traditsiooniline kasvatus Bulgaarias”). 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses vallutas „Bulgarsko rozovo maslo” turge kõikjal maailmas. Bulgaariast sai Euroopa parfüümitööstuse põhivarustaja. Roosiõli „Bulgarsko rozovo maslo” kasutatakse väärtusliku toimeainena meditsiinis ja aromaatse maitseainena kulinaarias.

Varsti pärast Bulgaaria vürstiriigi asutamist 1878. aastal anti välja esimesed seadused, mille alusel reguleeriti „Bulgarsko rozovo maslo” kvaliteeti ja puhtust. Raamatus „Parva konferentsia varhu Rozovata industria” („Roositööstuse esimene konverents”), mis ilmus 1906. aastal, on selgitatud: „Pärast ministri 1889. aasta käskkirja, millega keelati pelargoonide sissevedu, tõusis roosiõli „Bulgarsko rozovo maslo” hind kohe enneolematusse kõrgusse.”

New Yorgis (USA), Vichys (Prantsusmaa) ja North Perthis (Austraalia) asuvate Bulgaaria konsulaatide ja diplomaatiliste esinduste ajavahemikul 1939–1945 koostatud ametlikest aruannetest Bulgaaria välisministeeriumile nähtub suur huvi toote „Bulgarsko rozovo maslo” vastu, mis ei vaibunud isegi teise maailmasõja ajal. 19. detsembril 1939. aastal Bulgaaria kuningliku konsulaadi veel vanas kirjaviisis koostatud kirjast ministeeriumile võib lugeda, et „... New Yorgi keemiainsener hr William A. Hoffman on meile teada andnud, et ta soovib ja saab regulaarselt kaubelda tootega „Bulgarsko rozovo maslo” – mõlemale osapoolele soodsatel tingimustel”. Ministeeriumi majandusnõuniku hr K. Dobrevi 20. jaanuari 1941. aasta kirjas antakse kuninglikule diplomaatilisele esindusele Vichys teada „tingimused, mille kohaselt toodet „Bulgarsko rozovo maslo” võiks müüa okupeeritud Prantsusmaal”. 24. veebruari 1944. aasta kirjaga teatati ministeeriumile, et „„Bulgarsko rozovo maslo” hind on nüüd 5 000 Šveitsi franki kilogrammi kohta”. Äriühing East-West Trading Company of Australia kirjutas 5. oktoobril 1945, et „lisaks sellele oleme väga huvitatud tootest „Bulgarsko rozovo maslo” või selle tootjate esindatusest Austraalias”.

Toode „Bulgarsko rozovo maslo” on ülemaailmse maine saavutanud ja säilitanud tänu arvukatele auhindadele, millega toodet on tunnustatud alates 1880. aastast tänaseni toimuvatel rahvusvahelistel näitustel ja messidel. Raamatu „Bulgarskoto rozoproizvodstvo i traditsionnata kultura” („Roositootmine ja traditsiooniline kasvatus Bulgaarias”) peatükis „Bulgaaria roosiõlile antud auhinnad” kirjutab dr Kosjo Sarev: „Kvaliteetne Bulgaaria roosiõli on võitnud tosinaid medaleid ja auhindu mitmetel näitustel ja kaubandusmessidel.” Autor Zarev jätkab, et „... „Bulgarsko rozovo maslo” tootmis- ja turustamisettevõtjad on 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses võitnud kuld-, hõbe- ja pronksmedaleid Viinis (1873), Philadelphias (1876), Chicagos (1895), Grasse’is (1902), Pariisis, Antwerpenis (1894), Amsterdamis, Liège’is, Milanos ja Londonis toimunud messidel”. Raamatus on nimetatud ka toote „Bulgarsko rozovo maslo” võidetud auhinnad Bulgaarias, nimelt Plovdivi messil ja 3. rahvusvahelisel eeterlike õlide konverentsil 1968. aastal.

1964. aastal toimusid Bulgaaria roosiõlitööstuse 300. aastapäevale pühendatud pidustused, mille käigus andsid Bulgaaria kommertskoda ja Bulgaaria roosidirektoraat üle kuldmedalid ja auhinnad mitmetele organisatsioonidele, kes on panustanud tööstusharu arengusse. Alates 1903. aastast peetakse igal aastal traditsioonilist roosifestivali, mille ajal pakutakse tavapäraselt rooside korjamise ja destilleerimisega seotud meelelahutust.

Enne teist maailmasõda täitis toode „Bulgarsko rozovo maslo” 70–90 % maailma roosiõlinõudlusest. Praegu toodab Bulgaaria aastas 1,5–2 tonni roosiõli, mis läheb peamiselt ekspordiks. Kazanlakis asuva eeterlike õlide tootmiseks kasutatavate rooside ja tarbetaimede instituudi aruande (esitatud 2. juulil 2007 teaduskohtumise juubeli puhul) kohaselt täidab toode „Bulgarsko rozovo maslo” praegu 40–50 % maailma roosiõlinõudlusest.

1994. aastal kanti toode „Bulgarsko rozovo maslo” kaitstud päritolunimetusena Bulgaaria riiklikku patendiregistrisse nr 052-01 all.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (5) artikli 5 lõige 7)

http://www.mzh.government.bg/MZH/bg/ShortLinks/ZashiteniNaimenovania/Zaiavlenie.aspx

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  küllastunud süsivesinik, keemiline valem: CH3(CH2)17CH3

(4)  küllastamata süsivesinik (üksik- või mitmekordse sidemega süsinikahel), keemiline valem: CH3(CH2)16CH=CH2

(5)  Vt joonealune märkus 2.

---