# Eiropas Savienības L 135/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 135 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 24. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 135

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 24. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/880 (2017. gada 23. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 nosaka noteikumus par kādai farmakoloģiski aktīvai vielai kādā konkrētā pārtikas produktā noteikto maksimālo atlieku līmeņu izmantošanu arī citam pārtikas produktam, kas iegūts no tās pašas sugas, vai kādai farmakoloģiski aktīvai vielai vienā vai vairākās sugās noteikto maksimālo atlieku līmeņu izmantošanu arī citām sugām (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/881 (2017. gada 23. maijs), ar ko attiecībā uz kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību un struktūru un datu nosūtīšanas tehnisko formātu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1151/2010 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/882 (2017. gada 23. maijs) par atkāpēm no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti Ekonomisko partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, 1. protokolā, kuras atbilstoši kvotai piemēro konkrētiem izstrādājumiem no Namībijas | 15 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/883 (2017. gada 11. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcija 12 02 01) | 18 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/884 (2017. gada 22. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste | 21 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/885 (2017. gada 22. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika | 22 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/886 (2017. gada 22. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas trīs locekļus un sešus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Čehijas Republika | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/887 (2017. gada 22. maijs) par pasākumiem, lai novērstu mutes un nagu sērgas vīrusa ievešanu Savienībā no Tunisijas, un ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/675
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3221)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/888 (2017. gada 22. maijs), ar ko attiecībā uz Itālijas reģiona Umbrijas kā oficiāli no tuberkulozes brīva reģiona statusu un Polijas kā no govju enzootiskās leikozes brīva reģiona statusu groza Lēmumu 2003/467/EK, attiecībā uz Vācijas kā no govju infekciozā rinotraheīta brīva reģiona statusu groza Lēmumu 2004/558/EK, attiecībā uz atsevišķu Polijas reģionu kā no Aujeski slimības brīvu reģionu statusu un attiecībā uz Aujeski slimības izskaušanas programmas apstiprināšanu Itālijas reģionam Veneto groza Lēmumu 2008/185/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3239)

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/889 (2017. gada 23. maijs), ar kuru Komoru Salu Savienību nosaka par nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti | 35 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2017/880 (2017. gada 23. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 nosaka noteikumus par kādai farmakoloģiski aktīvai vielai kādā konkrētā pārtikas produktā noteikto maksimālo atlieku līmeņu izmantošanu arī citam pārtikas produktam, kas iegūts no tās pašas sugas, vai kādai farmakoloģiski aktīvai vielai vienā vai vairākās sugās noteikto maksimālo atlieku līmeņu izmantošanu arī citām sugām (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/881 (2017. gada 23. maijs), ar ko attiecībā uz kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību un struktūru un datu nosūtīšanas tehnisko formātu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1151/2010 (
  1
  )

1

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/882 (2017. gada 23. maijs) par atkāpēm no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti Ekonomisko partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, 1. protokolā, kuras atbilstoši kvotai piemēro konkrētiem izstrādājumiem no Namībijas

15

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/883 (2017. gada 11. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcija 12 02 01)

18

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/884 (2017. gada 22. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste

21

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/885 (2017. gada 22. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika

22

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/886 (2017. gada 22. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas trīs locekļus un sešus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Čehijas Republika

23

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/887 (2017. gada 22. maijs) par pasākumiem, lai novērstu mutes un nagu sērgas vīrusa ievešanu Savienībā no Tunisijas, un ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/675
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3221)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3221)

1

25

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/888 (2017. gada 22. maijs), ar ko attiecībā uz Itālijas reģiona Umbrijas kā oficiāli no tuberkulozes brīva reģiona statusu un Polijas kā no govju enzootiskās leikozes brīva reģiona statusu groza Lēmumu 2003/467/EK, attiecībā uz Vācijas kā no govju infekciozā rinotraheīta brīva reģiona statusu groza Lēmumu 2004/558/EK, attiecībā uz atsevišķu Polijas reģionu kā no Aujeski slimības brīvu reģionu statusu un attiecībā uz Aujeski slimības izskaušanas programmas apstiprināšanu Itālijas reģionam Veneto groza Lēmumu 2008/185/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3239)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3239)

1

27

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/889 (2017. gada 23. maijs), ar kuru Komoru Salu Savienību nosaka par nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 24.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 135/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/880

(2017. gada 23. maijs),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 nosaka noteikumus par kādai farmakoloģiski aktīvai vielai kādā konkrētā pārtikas produktā noteikto maksimālo atlieku līmeņu izmantošanu arī citam pārtikas produktam, kas iegūts no tās pašas sugas, vai kādai farmakoloģiski aktīvai vielai vienā vai vairākās sugās noteikto maksimālo atlieku līmeņu izmantošanu arī citām sugām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Farmakoloģiski aktīvās vielas ir klasificētas, balstoties uz Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) izdotajiem atzinumiem par maksimālajiem atlieku līmeņiem (MAL). Šie atzinumi sastāv no zinātniska riska novērtējuma un apsvērumiem par riska pārvaldību. |
| --- | --- |

(1)

Farmakoloģiski aktīvās vielas ir klasificētas, balstoties uz Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) izdotajiem atzinumiem par maksimālajiem atlieku līmeņiem (MAL). Šie atzinumi sastāv no zinātniska riska novērtējuma un apsvērumiem par riska pārvaldību.

| (2) | Ir prasīts, lai, veicot zinātnisku riska novērtēšanu un sastādot ieteikumus par riska pārvaldību, EMA ņemtu vērā, vai kādai farmakoloģiski aktīvai vielai attiecībā uz konkrētu pārtikas produktu noteiktos MAL ar ekstrapolācijas palīdzību neizmantot citam no tās pašas sugas iegūtam pārtikas produktam vai arī attiecībā uz vienu vai vairākām sugām noteiktus MAL tādā pašā veidā neizmantot citām sugām, lai tādējādi kļūtu pieejams vairāk pret produktīvo dzīvnieku saslimšanām paredzētu atļautu veterināro zāļu. |
| --- | --- |

(2)

Ir prasīts, lai, veicot zinātnisku riska novērtēšanu un sastādot ieteikumus par riska pārvaldību, EMA ņemtu vērā, vai kādai farmakoloģiski aktīvai vielai attiecībā uz konkrētu pārtikas produktu noteiktos MAL ar ekstrapolācijas palīdzību neizmantot citam no tās pašas sugas iegūtam pārtikas produktam vai arī attiecībā uz vienu vai vairākām sugām noteiktus MAL tādā pašā veidā neizmantot citām sugām, lai tādējādi kļūtu pieejams vairāk pret produktīvo dzīvnieku saslimšanām paredzētu atļautu veterināro zāļu.

| (3) | MAL ekstrapolācija saistās ar procesu, kurā atlieku līmeņus kādas produktīvas sugas audos vai pārtikas precēs, attiecībā uz kuriem ir noteikti MAL, izmanto, lai aplēstu atlieku līmeņus un noteiktu MAL attiecībā uz tādiem citas sugas audiem vai pārtikas precēm vai tādiem tās pašas sugas citiem audiem vai pārtikas precēm, attiecībā uz kuriem nav pieejami parastie dati par atliekām vai arī tie nav pilnīgi. Lai Regula (EK) Nr. 470/2009 tiktu pareizi piemērota, būtu jānosaka ekstrapolācijas principi un minimālie kritēriji. |
| --- | --- |

(3)

MAL ekstrapolācija saistās ar procesu, kurā atlieku līmeņus kādas produktīvas sugas audos vai pārtikas precēs, attiecībā uz kuriem ir noteikti MAL, izmanto, lai aplēstu atlieku līmeņus un noteiktu MAL attiecībā uz tādiem citas sugas audiem vai pārtikas precēm vai tādiem tās pašas sugas citiem audiem vai pārtikas precēm, attiecībā uz kuriem nav pieejami parastie dati par atliekām vai arī tie nav pilnīgi. Lai Regula (EK) Nr. 470/2009 tiktu pareizi piemērota, būtu jānosaka ekstrapolācijas principi un minimālie kritēriji.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

Šī regula nosaka principus un minimālos kritērijus attiecībā uz kādai farmakoloģiski aktīvai vielai kādā konkrētā pārtikas produktā noteikto MAL izmantošanu kādam citam pārtikas produktam, kas iegūts no tās pašas sugas, un attiecībā uz vienu vai vairākām sugām noteikto MAL izmantošanu citām sugām (“ekstrapolāciju”).

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “references suga/pārtikas prece/audi” nozīmē sugu/pārtikas preci/audus, attiecībā uz kuriem uz piemērotu un pilnīgu datu pamata ir noteikti MAL; |
| --- | --- |

1)

“references suga/pārtikas prece/audi” nozīmē sugu/pārtikas preci/audus, attiecībā uz kuriem uz piemērotu un pilnīgu datu pamata ir noteikti MAL;

| 2) | “attiecīgā suga/pārtikas prece/audi” nozīmē sugu/pārtikas preci/audus, attiecībā uz kuriem apsver, vai neveikt ekstrapolāciju; |
| --- | --- |

2)

“attiecīgā suga/pārtikas prece/audi” nozīmē sugu/pārtikas preci/audus, attiecībā uz kuriem apsver, vai neveikt ekstrapolāciju;

| 3) | “galvenās sugas” nozīmē liellopus, gaļas aitas, cūkas, cāļus, ieskaitot olas, un Salmonidae; |
| --- | --- |

3)

“galvenās sugas” nozīmē liellopus, gaļas aitas, cūkas, cāļus, ieskaitot olas, un Salmonidae;

Salmonidae

| 4) | “mazāk izplatītas sugas” nozīmē jebkuru sugu, kas nav galvenā suga; |
| --- | --- |

4)

“mazāk izplatītas sugas” nozīmē jebkuru sugu, kas nav galvenā suga;

| 5) | “radniecīga suga” nozīmē sugu, kas pieder tai pašai produktīvo atgremotāju, dzīvnieku, kas nav atgremotāji, zīdītāju, putnu vai zivju sugu kategorijai; |
| --- | --- |

5)

“radniecīga suga” nozīmē sugu, kas pieder tai pašai produktīvo atgremotāju, dzīvnieku, kas nav atgremotāji, zīdītāju, putnu vai zivju sugu kategorijai;

| 6) | “neradniecīga suga” nozīmē sugu, kas pieder citai produktīvo sugu kategorijai. |
| --- | --- |

6)

“neradniecīga suga” nozīmē sugu, kas pieder citai produktīvo sugu kategorijai.

3. pants

Ekstrapolācijas principi

MAL ekstrapolēšanu EMA apsver gadījumos, kur farmakoloģiski aktīvajai vielai ir noteikts MAL vai ir statuss “MAL nav vajadzīgs” un kur uz attiecīgo sugu attiecas viens no šādiem apstākļiem:

EMA

| 1) | tā ir radniecīga tādai references sugai, kas ir galvenā suga un kam attiecībā uz attiecīgiem audiem/pārtikas preci ir noteikts MAL vai ir statuss “MAL nav vajadzīgs”; |
| --- | --- |

1)

tā ir radniecīga tādai references sugai, kas ir galvenā suga un kam attiecībā uz attiecīgiem audiem/pārtikas preci ir noteikts MAL vai ir statuss “MAL nav vajadzīgs”;

| 2) | tā ir radniecīga tādai references sugai, kas ir mazāk izplatīta suga un kam attiecībā uz attiecīgajiem audiem/pārtikas preci ir noteikts MAL vai ir statuss “MAL nav vajadzīgs”; |
| --- | --- |

2)

tā ir radniecīga tādai references sugai, kas ir mazāk izplatīta suga un kam attiecībā uz attiecīgajiem audiem/pārtikas preci ir noteikts MAL vai ir statuss “MAL nav vajadzīgs”;

| 3) | tā nav radniecīga references sugai, kam attiecībā uz attiecīgajiem audiem/pārtikas preci ir noteikts MAL vai ir statuss “MAL nav vajadzīgs”; |
| --- | --- |

3)

tā nav radniecīga references sugai, kam attiecībā uz attiecīgajiem audiem/pārtikas preci ir noteikts MAL vai ir statuss “MAL nav vajadzīgs”;

| 4) | ir noteikts MAL attiecībā uz attiecīgo sugu, bet ne attiecībā uz attiecīgajiem audiem/pārtikas preci. |
| --- | --- |

4)

ir noteikts MAL attiecībā uz attiecīgo sugu, bet ne attiecībā uz attiecīgajiem audiem/pārtikas preci.

4. pants

Ekstrapolācijas minimālie kritēriji

EMA ekstrapolāciju var veikt tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

EMA

| a) | dati par atliekām attiecībā uz references sugu ir EMA pieejami pilnā komplektā; |
| --- | --- |

a)

dati par atliekām attiecībā uz references sugu ir EMA pieejami pilnā komplektā;

EMA

| b) | ir noteikts, kādā pakāpē farmakoloģiski aktīvā viela metabolizējas references sugu organismā; |
| --- | --- |

b)

ir noteikts, kādā pakāpē farmakoloģiski aktīvā viela metabolizējas references sugu organismā;

| c) | attiecībā uz references sugu ir pieejama piemēroti validēta analīzes metode; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz references sugu ir pieejama piemēroti validēta analīzes metode;

| d) | apsverot ekstrapolāciju starp sugām, kas nav radniecīgas, ir konstatēta references sugas un attiecīgās sugas metabolisma profilu līdzība; |
| --- | --- |

d)

apsverot ekstrapolāciju starp sugām, kas nav radniecīgas, ir konstatēta references sugas un attiecīgās sugas metabolisma profilu līdzība;

| e) | ekstrapolēto MAL rezultātā tiek iegūta teorētiskā maksimālā diennakts deva (TMDD), kas nepārsniedz pieļaujamo diennakts devu (PDD); |
| --- | --- |

e)

ekstrapolēto MAL rezultātā tiek iegūta teorētiskā maksimālā diennakts deva (TMDD), kas nepārsniedz pieļaujamo diennakts devu (PDD);

| f) | attiecībā uz vielām, kuru marķieratliekās neatrodas sākumsavienojums, ir apstiprināts, ka attiecīgās sugas organismā/no tās iegūtā pārtikas precē atrodas attiecīgās marķieratliekas; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz vielām, kuru marķieratliekās neatrodas sākumsavienojums, ir apstiprināts, ka attiecīgās sugas organismā/no tās iegūtā pārtikas precē atrodas attiecīgās marķieratliekas;

| g) | ja ekstrapolācija tiek izdarīta no kādām pārtikas precēm uz citām, ir kāda neizmantota PDD daļa, kurā iespējams ietilpināt šo papildu pārtikas preci. |
| --- | --- |

g)

ja ekstrapolācija tiek izdarīta no kādām pārtikas precēm uz citām, ir kāda neizmantota PDD daļa, kurā iespējams ietilpināt šo papildu pārtikas preci.

5. pants

Ekstrapolēšana no galvenajām sugām uz radniecīgām mazāk izplatītām sugām

Apsverot, vai radniecīgu sugu kategorijā MAL vērtības no kādas galvenās sugas, kas ir references suga, neekstrapolēt uz attiecīgu mazāk izplatītu sugu, EMA izmanto šādus kritērijus:

EMA

| a) | MAL vērtības no references sugas uz attiecīgo sugu viens pret vienu ekstrapolēt ir iespējams, ja sākumsavienojums references sugai ir marķieratliekas; |
| --- | --- |

a)

MAL vērtības no references sugas uz attiecīgo sugu viens pret vienu ekstrapolēt ir iespējams, ja sākumsavienojums references sugai ir marķieratliekas;

| b) | ja marķieratliekas references sugas organismā nav sākumsavienojums, no pieteikuma iesniedzēja var prasīt apstiprinājumu, ka attiecīgajos audos/pārtikas precēs atrodas marķieratliekas; |
| --- | --- |

b)

ja marķieratliekas references sugas organismā nav sākumsavienojums, no pieteikuma iesniedzēja var prasīt apstiprinājumu, ka attiecīgajos audos/pārtikas precēs atrodas marķieratliekas;

| c) | noteiktos MAL ekstrapolē saskaņā ar pielikumā aprakstīto modeli; |
| --- | --- |

c)

noteiktos MAL ekstrapolē saskaņā ar pielikumā aprakstīto modeli;

| d) | galvenās sugas un mazāk izplatītās sugas audi/no tās iegūtā pārtikas prece ir vieni un tie paši; |
| --- | --- |

d)

galvenās sugas un mazāk izplatītās sugas audi/no tās iegūtā pārtikas prece ir vieni un tie paši;

| e) | uz attiecīgo sugu iespējams tieši ekstrapolēt statusu “MAL nav vajadzīgs”. |
| --- | --- |

e)

uz attiecīgo sugu iespējams tieši ekstrapolēt statusu “MAL nav vajadzīgs”.

6. pants

Ekstrapolēšana starp neradniecīgām sugām un no mazāk izplatītas sugas, kas ir references suga, uz galveno sugu, kas ir attiecīgā suga

Apsverot, vai savstarpēji neekstrapolēt neradniecīgu sugu MAL vērtības un vai MAL vērtības no mazāk izplatītas sugas, kas ir references suga, neekstrapolēt uz galveno sugu, kas ir attiecīgā suga, EMA izmanto šādus kritērijus:

EMA

| a) | ekstrapolēšana viens pret vienu no mazāk izplatītas sugas uz galveno sugu var būt attaisnojama tikai tad, ja ir skaidrs, ka references sugai un attiecīgajai sugai ir līdzīgs metabolizēšanās process; |
| --- | --- |

a)

ekstrapolēšana viens pret vienu no mazāk izplatītas sugas uz galveno sugu var būt attaisnojama tikai tad, ja ir skaidrs, ka references sugai un attiecīgajai sugai ir līdzīgs metabolizēšanās process;

| b) | ja tiek apsvērts, vai neveikt ekstrapolāciju starp neradniecīgām sugām (ieskaitot mazāk izplatītas sugas) no pieteikuma iesniedzēja attiecībā uz vielu var prasīt pamatojošu specifisku informāciju par metabolizēšanās līdzīgumu references sugas un attiecīgās sugas organismos; |
| --- | --- |

b)

ja tiek apsvērts, vai neveikt ekstrapolāciju starp neradniecīgām sugām (ieskaitot mazāk izplatītas sugas) no pieteikuma iesniedzēja attiecībā uz vielu var prasīt pamatojošu specifisku informāciju par metabolizēšanās līdzīgumu references sugas un attiecīgās sugas organismos;

| c) | ja MAL ir noteikti vairāk nekā vienai neradniecīgai sugai, uz attiecīgo sugu viens pret vienu ekstrapolē to MAL vērtību komplektu, ar kuru deva patērētājiem ir viszemākā; |
| --- | --- |

c)

ja MAL ir noteikti vairāk nekā vienai neradniecīgai sugai, uz attiecīgo sugu viens pret vienu ekstrapolē to MAL vērtību komplektu, ar kuru deva patērētājiem ir viszemākā;

| d) | lai varētu ierēķināt specifiskas datu nenoteiktības, EMA var apsvērt, vai atsevišķos gadījumos neizmantot citus specifiskus drošuma koeficientus; |
| --- | --- |

d)

lai varētu ierēķināt specifiskas datu nenoteiktības, EMA var apsvērt, vai atsevišķos gadījumos neizmantot citus specifiskus drošuma koeficientus;

EMA

| e) | ja metabolizēšanās ir līdzīga, uz attiecīgo sugu var ekstrapolēt statusu “MAL nav vajadzīgs”; |
| --- | --- |

e)

ja metabolizēšanās ir līdzīga, uz attiecīgo sugu var ekstrapolēt statusu “MAL nav vajadzīgs”;

| f) | tieša sauszemes dzīvnieku sugu MAL ekstrapolācija uz zivīm ar muskuļaudiem un ādu dabīgā attiecībā ir iespējama, ja sākumsavienojums ir marķieratliekas un ja MAL ir noteikts references sugas muskuļaudiem; |
| --- | --- |

f)

tieša sauszemes dzīvnieku sugu MAL ekstrapolācija uz zivīm ar muskuļaudiem un ādu dabīgā attiecībā ir iespējama, ja sākumsavienojums ir marķieratliekas un ja MAL ir noteikts references sugas muskuļaudiem;

| g) | ekstrapolāciju neveic no zivju sugām uz zīdītāju/putnu sugām. |
| --- | --- |

g)

ekstrapolāciju neveic no zivju sugām uz zīdītāju/putnu sugām.

7. pants

Ekstrapolācija uz dažādām pārtikas precēm

Apsverot, vai neveikt ekstrapolāciju no vienām pārtikas precēm uz citām, EMA izmanto šādus kritērijus:

EMA

| a) | attiecībā uz ekstrapolāciju no vienām pārtikas precēm uz citām, par izejas punktu MAL atvasināšanai izvēlas attiecīgajai pārtikas precei zemāko noteikto MAL; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz ekstrapolāciju no vienām pārtikas precēm uz citām, par izejas punktu MAL atvasināšanai izvēlas attiecīgajai pārtikas precei zemāko noteikto MAL;

| b) | par izejas punktu un tiešai MAL aprēķināšanai var izmantot arī atlikušo daļu no PDD; |
| --- | --- |

b)

par izejas punktu un tiešai MAL aprēķināšanai var izmantot arī atlikušo daļu no PDD;

| c) | turklāt ekspozīcijas aplēšanai var izmantot tādu konservatīvu aplēsi par marķiera attiecību pret kopējām atliekām, kurā aprēķina TMPDD; |
| --- | --- |

c)

turklāt ekspozīcijas aplēšanai var izmantot tādu konservatīvu aplēsi par marķiera attiecību pret kopējām atliekām, kurā aprēķina TMPDD;

| d) | lai izdarītu ekstrapolāciju no vienām precēm uz citām, var būt jākoriģē MAL vērtības, lai būtu ņemtas vērā patēriņa rādītāju atšķirības; |
| --- | --- |

d)

lai izdarītu ekstrapolāciju no vienām precēm uz citām, var būt jākoriģē MAL vērtības, lai būtu ņemtas vērā patēriņa rādītāju atšķirības;

| e) | vienai un tai pašai sugai ekstrapolējot MAL no citiem audiem uz pienu, ņem vērā darbīgās vielas fizikālķīmiskās īpašības un to, kā šīs īpašības var ietekmēt uzkrāšanos pienā. Pieņemams izejas punkts, no kura noteikt, kādu attiecību izmantot attiecībā uz pienu, var būt zemākā marķieratlieku attiecība pret kopējām atliekām audos; |
| --- | --- |

e)

vienai un tai pašai sugai ekstrapolējot MAL no citiem audiem uz pienu, ņem vērā darbīgās vielas fizikālķīmiskās īpašības un to, kā šīs īpašības var ietekmēt uzkrāšanos pienā. Pieņemams izejas punkts, no kura noteikt, kādu attiecību izmantot attiecībā uz pienu, var būt zemākā marķieratlieku attiecība pret kopējām atliekām audos;

| f) | MAL neekstrapolē no mājputnu audiem uz mājputnu olām; |
| --- | --- |

f)

MAL neekstrapolē no mājputnu audiem uz mājputnu olām;

| g) | ja MAL ekstrapolē uz medu, ņem vērā šādus punktus:






  i) | iespējams, no pieteikuma iesniedzēja var tikt prasīti fizikālķīmiski un bioloģiski dati par marķieratlieku un varbūtīgo (svarīgāko) noārdīšanās produktu stabilitāti un to varbūtējo veidošanos; |
| --- | --- | --- |

g)

ja MAL ekstrapolē uz medu, ņem vērā šādus punktus:

i)

iespējams, no pieteikuma iesniedzēja var tikt prasīti fizikālķīmiski un bioloģiski dati par marķieratlieku un varbūtīgo (svarīgāko) noārdīšanās produktu stabilitāti un to varbūtējo veidošanos;

| ii) | ņemot vērā, ka attiecībā uz medu vēlamais izdalīšanās periods ir “nulle dienu”, ir vajadzīgi dati par atliekām, lai pierādītu, ka paredzētais vielas lietojums bitēm ir tāds, kas noved pie drošiem atlieku līmeņiem medū bez izdalīšanās perioda noteikšanas. Šādus datus var izmantot arī MAL atvasināšanai; |
| --- | --- |

ii)

ņemot vērā, ka attiecībā uz medu vēlamais izdalīšanās periods ir “nulle dienu”, ir vajadzīgi dati par atliekām, lai pierādītu, ka paredzētais vielas lietojums bitēm ir tāds, kas noved pie drošiem atlieku līmeņiem medū bez izdalīšanās perioda noteikšanas. Šādus datus var izmantot arī MAL atvasināšanai;

| iii) | MAL uz medu ekstrapolēt var tikai tad, ja ir pieejama informācija, kas apstiprina galveno atlieku (ieskaitot noārdīšanās produktus) toksikoloģisko relevanci, un ja ir skaidrs, ka no apstrādātām bitēm iegūts medus pat bez izdalīšanās perioda noteikšanas satur atliekas līmenī, kas nesasniedz MAL. |
| --- | --- |

iii)

MAL uz medu ekstrapolēt var tikai tad, ja ir pieejama informācija, kas apstiprina galveno atlieku (ieskaitot noārdīšanās produktus) toksikoloģisko relevanci, un ja ir skaidrs, ka no apstrādātām bitēm iegūts medus pat bez izdalīšanās perioda noteikšanas satur atliekas līmenī, kas nesasniedz MAL.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 23. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Ekstrapolācija no galvenajām sugām uz mazāk svarīgajām sugām:

| Kategorija | Esošie MAL | Ekstrapolācija uz |
| --- | --- | --- |
| Atgremotāji | Liellopi (gaļa) | Visi pārējie atgremotāji (gaļa), izņemot aitas |
| Aitas (gaļa) | Visi pārējie atgremotāji (gaļa), izņemot liellopus |
| Liellopi un aitas (gaļa) | Visi atgremotāji (gaļa) |
| Liellopu piens | Visu atgremotāju piens |
| Dzīvnieki, kas nav atgremotāji | Cūkas | Visi dzīvnieki, kas nav atgremotāji |
| Putni | Vistas un olas | Mājputni un mājputnu olas |
| Zivis | Salmonidae | Visas zivis |
| Citi | Liellopi, aitas vai cūkas | Zirgi, truši |
| MAL atgremotājiem un dzīvniekiem, kas nav atgremotāji (ja MAL identiski) | Visi zīdītāji |
| MAL liellopiem (vai aitām), cūkām un cāļiem (ja MAL identiski) | Visas produktīvās sugas, izņemot zivis |

Kategorija

Esošie MAL

Ekstrapolācija uz

Atgremotāji

Liellopi (gaļa)

Visi pārējie atgremotāji (gaļa), izņemot aitas

Aitas (gaļa)

Visi pārējie atgremotāji (gaļa), izņemot liellopus

Liellopi un aitas (gaļa)

Visi atgremotāji (gaļa)

Liellopu piens

Visu atgremotāju piens

Dzīvnieki, kas nav atgremotāji

Cūkas

Visi dzīvnieki, kas nav atgremotāji

Putni

Vistas un olas

Mājputni un mājputnu olas

Zivis

Salmonidae

Visas zivis

Citi

Liellopi, aitas vai cūkas

Zirgi, truši

MAL atgremotājiem un dzīvniekiem, kas nav atgremotāji (ja MAL identiski)

Visi zīdītāji

MAL liellopiem (vai aitām), cūkām un cāļiem (ja MAL identiski)

Visas produktīvās sugas, izņemot zivis

---

| 24.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 135/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 135/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/881

(2017. gada 23. maijs),

ar ko attiecībā uz kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību un struktūru un datu nosūtīšanas tehnisko formātu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1151/2010

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu un 6. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 763/2008 izveido kopējus noteikumus visaptverošu datu sniegšanai par iedzīvotājiem un mājokļiem reizi desmit gados. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 763/2008 izveido kopējus noteikumus visaptverošu datu sniegšanai par iedzīvotājiem un mājokļiem reizi desmit gados.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/712 (2) nākamajai iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanai būtu jāattiecas uz 2021. pārskata gadu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) 2017/712 (2) nākamajai iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanai būtu jāattiecas uz 2021. pārskata gadu.

| (3) | Komisijas Regulā (ES) Nr. 1151/2010 (3) paredzēta kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtība un struktūra un datu nosūtīšanas tehniskais formāts attiecībā uz iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu par 2011. pārskata gadu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulā (ES) Nr. 1151/2010 (3) paredzēta kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtība un struktūra un datu nosūtīšanas tehniskais formāts attiecībā uz iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu par 2011. pārskata gadu.

| (4) | Nākamās 2021. gada iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas īstenošanai un lai novērtētu Komisijai (Eurostat) nosūtīto datu kvalitāti, ir nepieciešams paredzēt jaunu kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību un struktūru un datu nosūtīšanas tehnisko formātu. |
| --- | --- |

(4)

Nākamās 2021. gada iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas īstenošanai un lai novērtētu Komisijai (Eurostat) nosūtīto datu kvalitāti, ir nepieciešams paredzēt jaunu kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību un struktūru un datu nosūtīšanas tehnisko formātu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 763/2008 5. panta 5. punktu dalībvalstīm validēti dati un metadati būtu jānosūta elektroniski atbilstīgā tehniskā formātā, kuru pieņems Komisija. Starptautisko norēķinu banka, Eiropas Centrālā banka, Komisija (Eurostat), Starptautiskais Valūtas fonds, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), Apvienoto Nāciju Organizācija un Pasaules Banka uzsāka Statistikas datu un metadatu apmaiņas (SDMX) iniciatīvu par statistikas un tehniskajiem standartiem, uz kuriem balstās “Skaitīšanas centrmezgls” (Census hub) un kurus izmanto, lai apmainītos un dalītos ar datiem un metadatiem. SDMX un Skaitīšanas centrmezgls nodrošina statistikas, tehniskos un nosūtīšanas standartus apmaiņai ar oficiālo statistiku. Tāpēc būtu jāievieš tehniskais formāts saskaņā ar šiem standartiem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 763/2008 5. panta 5. punktu dalībvalstīm validēti dati un metadati būtu jānosūta elektroniski atbilstīgā tehniskā formātā, kuru pieņems Komisija. Starptautisko norēķinu banka, Eiropas Centrālā banka, Komisija (Eurostat), Starptautiskais Valūtas fonds, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), Apvienoto Nāciju Organizācija un Pasaules Banka uzsāka Statistikas datu un metadatu apmaiņas (SDMX) iniciatīvu par statistikas un tehniskajiem standartiem, uz kuriem balstās “Skaitīšanas centrmezgls” (Census hub) un kurus izmanto, lai apmainītos un dalītos ar datiem un metadatiem. SDMX un Skaitīšanas centrmezgls nodrošina statistikas, tehniskos un nosūtīšanas standartus apmaiņai ar oficiālo statistiku. Tāpēc būtu jāievieš tehniskais formāts saskaņā ar šiem standartiem.

| (6) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2010 dalībvalstis līdz 2025. gada 1. janvārim glabā iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas datus par 2011. pārskata gadu. Lai lietotāji varētu veikt salīdzinājumus starp abām skaitīšanām, vienlaikus ar 2021. gada skaitīšanas datiem arī 2011. gada skaitīšanas datiem vajadzētu būt pieejamiem līdz 2035. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2010 dalībvalstis līdz 2025. gada 1. janvārim glabā iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas datus par 2011. pārskata gadu. Lai lietotāji varētu veikt salīdzinājumus starp abām skaitīšanām, vienlaikus ar 2021. gada skaitīšanas datiem arī 2011. gada skaitīšanas datiem vajadzētu būt pieejamiem līdz 2035. gada 1. janvārim.

| (7) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 1151/2010 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 1151/2010 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šī regula paredz sagatavošanas kārtību un struktūru dalībvalstu kvalitātes ziņojumiem par to datu kvalitāti, kuri par 2021. pārskata gadu iegūti dalībvalstu iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanā un kurus tās nosūta Komisijai (Eurostat), un datu nosūtīšanas tehnisko formātu.

Eurostat

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto Regulā (EK) Nr. 763/2008, Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/543 (4) un Regulā (ES) 2017/712 izklāstītās definīcijas un tehniskās specifikācijas.

4

Izmanto arī šādas definīcijas:

| 1) | “statistiska vienība” ir novērojamā pamatvienība, t. i., fiziska persona, mājsaimniecība, ģimene, dzīvojamās telpas vai tradicionāls mājoklis; |
| --- | --- |

1)

“statistiska vienība” ir novērojamā pamatvienība, t. i., fiziska persona, mājsaimniecība, ģimene, dzīvojamās telpas vai tradicionāls mājoklis;

| 2) | “individuāla uzskaite” ir informācijas vākšana par katru statistisko vienību, lai tās raksturlielumus varētu reģistrēt atsevišķi un šķērsklasificēt ar citiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

2)

“individuāla uzskaite” ir informācijas vākšana par katru statistisko vienību, lai tās raksturlielumus varētu reģistrēt atsevišķi un šķērsklasificēt ar citiem raksturlielumiem;

| 3) | “vienlaicīgums” nozīmē, ka skaitīšanā iegūtā informācija attiecas uz to pašu brīdi (pārskata datumu); |
| --- | --- |

3)

“vienlaicīgums” nozīmē, ka skaitīšanā iegūtā informācija attiecas uz to pašu brīdi (pārskata datumu);

| 4) | “vispusīgums konkrētā teritorijā” nozīmē, ka datus sniedz par visām statistiskajām vienībām konkrētas teritorijas robežās. Ja statistiskās vienības ir personas, “vispusīgums konkrētā teritorijā” nozīmē, ka sniedz datus, kam pamatā ir informācija par visām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir konkrētajā teritorijā (iedzīvotāju kopskaits); |
| --- | --- |

4)

“vispusīgums konkrētā teritorijā” nozīmē, ka datus sniedz par visām statistiskajām vienībām konkrētas teritorijas robežās. Ja statistiskās vienības ir personas, “vispusīgums konkrētā teritorijā” nozīmē, ka sniedz datus, kam pamatā ir informācija par visām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir konkrētajā teritorijā (iedzīvotāju kopskaits);

| 5) | “mazo domēnu datu pieejamība” ir datu pieejamība attiecībā uz mazām ģeogrāfiskām teritorijām un statistisko vienību mazām grupām; |
| --- | --- |

5)

“mazo domēnu datu pieejamība” ir datu pieejamība attiecībā uz mazām ģeogrāfiskām teritorijām un statistisko vienību mazām grupām;

| 6) | “definēts periodiskums” ir skaitīšanas regulāra veikšana katras desmitgades sākumā, ieskaitot reģistru nepārtrauktību; |
| --- | --- |

6)

“definēts periodiskums” ir skaitīšanas regulāra veikšana katras desmitgades sākumā, ieskaitot reģistru nepārtrauktību;

| 7) | “datu avots” ir statistisko vienību un/vai ar statistiskajām vienībām saistītu notikumu datu ierakstu kopa, kas ir pamatā skaitīšanas datu sagatavošanai par vienu vai vairākiem konkrētiem tematiem konkrētai mērķpopulācijai; |
| --- | --- |

7)

“datu avots” ir statistisko vienību un/vai ar statistiskajām vienībām saistītu notikumu datu ierakstu kopa, kas ir pamatā skaitīšanas datu sagatavošanai par vienu vai vairākiem konkrētiem tematiem konkrētai mērķpopulācijai;

| 8) | “mērķpopulācija” ir visu tādu statistisko vienību kopa konkrētā ģeogrāfiskā teritorijā pārskata datumā, kas kvalificējas ziņošanai par vienu vai vairākiem konkrētiem tematiem. Tajā vienreiz ietver katru derīgu statistisko vienību; |
| --- | --- |

8)

“mērķpopulācija” ir visu tādu statistisko vienību kopa konkrētā ģeogrāfiskā teritorijā pārskata datumā, kas kvalificējas ziņošanai par vienu vai vairākiem konkrētiem tematiem. Tajā vienreiz ietver katru derīgu statistisko vienību;

| 9) | “novērtētā mērķpopulācija” ir mērķpopulācijas maksimāli precīzākais tuvinājums. To veido skaitīšanas populācija, kurai pieskaita nenoklājumu un atņem virspārklājumu; |
| --- | --- |

9)

“novērtētā mērķpopulācija” ir mērķpopulācijas maksimāli precīzākais tuvinājums. To veido skaitīšanas populācija, kurai pieskaita nenoklājumu un atņem virspārklājumu;

| 10) | “skaitīšanas populācija” ir statistisko vienību kopa, kas faktiski ir atspoguļota skaitīšanas rezultātos par vienu vai vairākiem konkrētiem tematiem konkrētai mērķpopulācijai. Datu ieraksti par skaitīšanas populāciju ir datu ieraksti datu avotā konkrētai mērķpopulācijai, ieskaitot visus imputētos ierakstus un izņemot visus dzēstos ierakstus. Ja datu avots, ievērojot metodoloģiskos principus, ietver datu ierakstus tikai attiecībā uz statistisko vienību izlasi tā novērtētajā mērķpopulācijā, skaitīšanas populācijā papildus statistiskām vienībām izlasē ietver statistisko vienību papildkopu; |
| --- | --- |

10)

“skaitīšanas populācija” ir statistisko vienību kopa, kas faktiski ir atspoguļota skaitīšanas rezultātos par vienu vai vairākiem konkrētiem tematiem konkrētai mērķpopulācijai. Datu ieraksti par skaitīšanas populāciju ir datu ieraksti datu avotā konkrētai mērķpopulācijai, ieskaitot visus imputētos ierakstus un izņemot visus dzēstos ierakstus. Ja datu avots, ievērojot metodoloģiskos principus, ietver datu ierakstus tikai attiecībā uz statistisko vienību izlasi tā novērtētajā mērķpopulācijā, skaitīšanas populācijā papildus statistiskām vienībām izlasē ietver statistisko vienību papildkopu;

| 11) | “statistisko vienību papildkopa” ir tādu statistisko vienību kopa, kuras pieder novērtētajai mērķpopulācijai, bet par kurām datu avots neietver datu ierakstus piemērotās atlases metodoloģijas dēļ; |
| --- | --- |

11)

“statistisko vienību papildkopa” ir tādu statistisko vienību kopa, kuras pieder novērtētajai mērķpopulācijai, bet par kurām datu avots neietver datu ierakstus piemērotās atlases metodoloģijas dēļ;

| 12) | “pārklājuma novērtējums” ir pētījums par atšķirībām starp konkrētu mērķpopulāciju un tās skaitīšanas populāciju; |
| --- | --- |

12)

“pārklājuma novērtējums” ir pētījums par atšķirībām starp konkrētu mērķpopulāciju un tās skaitīšanas populāciju;

| 13) | “pēcuzskaites aptauja” ir aptauja, ko pārklājuma un satura novērtēšanas vajadzībām veic drīz pēc uzskaites; |
| --- | --- |

13)

“pēcuzskaites aptauja” ir aptauja, ko pārklājuma un satura novērtēšanas vajadzībām veic drīz pēc uzskaites;

| 14) | “nenoklājums” ir visu tādu statistisko vienību kopa, kuras pieder konkrētai mērķpopulācijai, bet kuras nav iekļautas attiecīgajā skaitīšanas populācijā; |
| --- | --- |

14)

“nenoklājums” ir visu tādu statistisko vienību kopa, kuras pieder konkrētai mērķpopulācijai, bet kuras nav iekļautas attiecīgajā skaitīšanas populācijā;

| 15) | “virspārklājums” ir visu tādu statistisko vienību kopa, kuras ir iekļautas skaitīšanas populācijā, ko izmanto, lai ziņotu par konkrētu mērķpopulāciju, bet kuras nepieder šai mērķpopulācijai; |
| --- | --- |

15)

“virspārklājums” ir visu tādu statistisko vienību kopa, kuras ir iekļautas skaitīšanas populācijā, ko izmanto, lai ziņotu par konkrētu mērķpopulāciju, bet kuras nepieder šai mērķpopulācijai;

| 16) | “ieraksta imputācija” ir mākslīgu, bet ticamu datu ieraksta attiecināšana tieši uz vienu ģeogrāfisko teritoriju detalizētākajā ģeogrāfiskajā līmenī, par kuru sagatavo skaitīšanas datus, un šā datu ieraksta imputācija datu avotā; |
| --- | --- |

16)

“ieraksta imputācija” ir mākslīgu, bet ticamu datu ieraksta attiecināšana tieši uz vienu ģeogrāfisko teritoriju detalizētākajā ģeogrāfiskajā līmenī, par kuru sagatavo skaitīšanas datus, un šā datu ieraksta imputācija datu avotā;

| 17) | “ieraksta dzēšana” ir tāda datu ieraksta dzēšana vai ignorēšana/neņemšana vērā, kurš iekļauts datu avotā, kuru izmanto, lai ziņotu par konkrētu mērķpopulāciju, bet kurš nesniedz derīgu informāciju par kādu statistisku vienību šajā mērķpopulācijā; |
| --- | --- |

17)

“ieraksta dzēšana” ir tāda datu ieraksta dzēšana vai ignorēšana/neņemšana vērā, kurš iekļauts datu avotā, kuru izmanto, lai ziņotu par konkrētu mērķpopulāciju, bet kurš nesniedz derīgu informāciju par kādu statistisku vienību šajā mērķpopulācijā;

| 18) | “raksturlieluma imputācija” ir mākslīgas, bet ticamas vērtības ievadīšana par konkrētu tematu datu ierakstā, kurš jau ir datu avotā, bet kurš neietver šo vērtību vai ietver vērtību, kura uzskatāma par neticamu; |
| --- | --- |

18)

“raksturlieluma imputācija” ir mākslīgas, bet ticamas vērtības ievadīšana par konkrētu tematu datu ierakstā, kurš jau ir datu avotā, bet kurš neietver šo vērtību vai ietver vērtību, kura uzskatāma par neticamu;

| 19) | “anketbalstīti dati” ir dati, kas sākotnēji iegūti no respondentiem, izmantojot anketu saistībā ar tādu statistikas datu vākšanu, kuri attiecas uz konkrētu brīdi; |
| --- | --- |

19)

“anketbalstīti dati” ir dati, kas sākotnēji iegūti no respondentiem, izmantojot anketu saistībā ar tādu statistikas datu vākšanu, kuri attiecas uz konkrētu brīdi;

| 20) | “ierakstu savienošana” ir informācijas apvienošana no dažādiem datu avotiem, salīdzinot ierakstus par atsevišķām statistiskām vienībām, un informācijas apvienošana par tām pašām statistiskajām vienībām; |
| --- | --- |

20)

“ierakstu savienošana” ir informācijas apvienošana no dažādiem datu avotiem, salīdzinot ierakstus par atsevišķām statistiskām vienībām, un informācijas apvienošana par tām pašām statistiskajām vienībām;

| 21) | “unikāls identifikators” ir datu avota datu ierakstos vai jebkurā statistisko vienību sarakstā ietvertais mainīgais lielums vai mainīgo lielumu kopa, ko izmanto šādiem mērķiem:






  — | lai pārbaudītu, vai datu avots (vai statistisko vienību saraksts) neietver vairāk par vienu datu ierakstu katrai statistiskajai vienībai, un/vai |
| --- | --- | --- |

21)

“unikāls identifikators” ir datu avota datu ierakstos vai jebkurā statistisko vienību sarakstā ietvertais mainīgais lielums vai mainīgo lielumu kopa, ko izmanto šādiem mērķiem:

—

lai pārbaudītu, vai datu avots (vai statistisko vienību saraksts) neietver vairāk par vienu datu ierakstu katrai statistiskajai vienībai, un/vai

| — | ierakstu savienošanai; |
| --- | --- |

—

ierakstu savienošanai;

| 22) | “reģistrs” ir informācijas krātuve par statistiskajām vienībām, kuru tieši atjaunina tādu notikumu gaitā, kuri ietekmē statistiskās vienības; |
| --- | --- |

22)

“reģistrs” ir informācijas krātuve par statistiskajām vienībām, kuru tieši atjaunina tādu notikumu gaitā, kuri ietekmē statistiskās vienības;

| 23) | “reģistrbalstīti dati” ir dati, kas ir reģistrā vai iegūti no tā; |
| --- | --- |

23)

“reģistrbalstīti dati” ir dati, kas ir reģistrā vai iegūti no tā;

| 24) | “reģistru savietošana” ir ierakstu savienošana, kur visi savietotie datu avoti ir ietverti reģistros; |
| --- | --- |

24)

“reģistru savietošana” ir ierakstu savienošana, kur visi savietotie datu avoti ir ietverti reģistros;

| 25) | “datu iegūšana” ir skaitīšanas informācijas izgūšana no informācijas, kas ietverta reģistrā un attiecas uz atsevišķām statistiskām vienībām; |
| --- | --- |

25)

“datu iegūšana” ir skaitīšanas informācijas izgūšana no informācijas, kas ietverta reģistrā un attiecas uz atsevišķām statistiskām vienībām;

| 26) | “kodēšana” ir informācijas pārveidošana kodos, kuri atspoguļo klasifikācijas shēmas kategorijas; |
| --- | --- |

26)

“kodēšana” ir informācijas pārveidošana kodos, kuri atspoguļo klasifikācijas shēmas kategorijas;

| 27) | “tveršana” ir process, kuru izmanto, lai savāktos datus importētu formātā, kas ir piemērots turpmākai apstrādei; |
| --- | --- |

27)

“tveršana” ir process, kuru izmanto, lai savāktos datus importētu formātā, kas ir piemērots turpmākai apstrādei;

| 28) | “ieraksta rediģēšana” ir datu ierakstu pārbaudīšana un mainīšana, lai tie būtu ticami, vienlaikus saglabājot to būtiskākās daļas; |
| --- | --- |

28)

“ieraksta rediģēšana” ir datu ierakstu pārbaudīšana un mainīšana, lai tie būtu ticami, vienlaikus saglabājot to būtiskākās daļas;

| 29) | “mājsaimniecības ģenerēšana” ir privātās mājsaimniecības noteikšana saskaņā ar kopīgas dzīvošanas koncepciju, kas definēta Īstenošanas regulas (ES) 2017/543 pielikuma tematā “Mājsaimniecības statuss”; |
| --- | --- |

29)

“mājsaimniecības ģenerēšana” ir privātās mājsaimniecības noteikšana saskaņā ar kopīgas dzīvošanas koncepciju, kas definēta Īstenošanas regulas (ES) 2017/543 pielikuma tematā “Mājsaimniecības statuss”;

| 30) | “ģimenes ģenerēšana” ir ģimenes noteikšana, pamatojoties uz informāciju par to, vai personas dzīvo vienā un tajā pašā mājsaimniecībā, bet neietverot informāciju vai ietverot nepilnīgu informāciju par ģimenes saitēm starp šīm personām. Termins “ģimene” Īstenošanas regulas (ES) 2017/543 pielikuma tematā “Ģimenes statuss” ir definēts kā “ģimenes kodols”; |
| --- | --- |

30)

“ģimenes ģenerēšana” ir ģimenes noteikšana, pamatojoties uz informāciju par to, vai personas dzīvo vienā un tajā pašā mājsaimniecībā, bet neietverot informāciju vai ietverot nepilnīgu informāciju par ģimenes saitēm starp šīm personām. Termins “ģimene” Īstenošanas regulas (ES) 2017/543 pielikuma tematā “Ģimenes statuss” ir definēts kā “ģimenes kodols”;

| 31) | “informācijas trūkums par vienību” ir nespēja iegūt datus no statistiskās vienības, kas ir skaitīšanas populācijā; |
| --- | --- |

31)

“informācijas trūkums par vienību” ir nespēja iegūt datus no statistiskās vienības, kas ir skaitīšanas populācijā;

| 32) | “statistisko datu izpaušanas kontrole” ir metodes un procesi, ko piemēro, lai, izplatot statistisko informāciju, maksimāli mazinātu risku izpaust informāciju par atsevišķām statistiskajām vienībām; |
| --- | --- |

32)

“statistisko datu izpaušanas kontrole” ir metodes un procesi, ko piemēro, lai, izplatot statistisko informāciju, maksimāli mazinātu risku izpaust informāciju par atsevišķām statistiskajām vienībām;

| 33) | “novērtējums” ir statistisko novērtējumu aprēķins, izmantojot matemātisku formulu un/vai algoritmu, ko piemēro pieejamajiem datiem; |
| --- | --- |

33)

“novērtējums” ir statistisko novērtējumu aprēķins, izmantojot matemātisku formulu un/vai algoritmu, ko piemēro pieejamajiem datiem;

| 34) | “datu struktūras definīcija” ir strukturālu metadatu kopa, kas saistīta ar datu kopu, kura ietver informāciju par to, kā temati ir saistīti ar hiperkuba mērījumiem, dimensijām un raksturlielumiem, kopā ar informāciju par datu atspoguļošanu un saistītajiem aprakstošajiem metadatiem. |
| --- | --- |

34)

“datu struktūras definīcija” ir strukturālu metadatu kopa, kas saistīta ar datu kopu, kura ietver informāciju par to, kā temati ir saistīti ar hiperkuba mērījumiem, dimensijām un raksturlielumiem, kopā ar informāciju par datu atspoguļošanu un saistītajiem aprakstošajiem metadatiem.

3. pants

Metadati un kvalitātes ziņojumi

Dalībvalstis līdz 2024. gada 31. martam nosūta Komisijai (Eurostat) pamatinformāciju un ar kvalitāti saistītus datus un metadatus, kas norādīti šīs regulas pielikumā, atsaucoties uz savām iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanām par 2021. pārskata gadu un datiem un metadatiem, kas Komisijai (Eurostat) nosūtīti saskaņā ar Regulu (ES) 2017/712.

Eurostat

Eurostat

4. pants

Datu avoti

Dalībvalstis ziņo par datu avotu(-iem), kas izmantots(-i) informācijas vākšanai, kura nepieciešama Regulas (EK) Nr. 763/2008 prasību izpildei, jo īpaši, lai:

| a) | nodrošinātu atbilstību galvenajām pazīmēm, kuras uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 763/2008 2. panta i) punktā; |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu atbilstību galvenajām pazīmēm, kuras uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 763/2008 2. panta i) punktā;

| b) | atspoguļotu mērķpopulāciju; |
| --- | --- |

b)

atspoguļotu mērķpopulāciju;

| c) | ņemtu vērā attiecīgās tehniskās specifikācijas, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) 2017/543; un |
| --- | --- |

c)

ņemtu vērā attiecīgās tehniskās specifikācijas, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) 2017/543; un

| d) | veicinātu datu sniegšanu saistībā ar statistikas datu programmu saskaņā ar Regulu (ES) 2017/712. |
| --- | --- |

d)

veicinātu datu sniegšanu saistībā ar statistikas datu programmu saskaņā ar Regulu (ES) 2017/712.

5. pants

Piekļuve attiecīgajai informācijai

1.   Pēc Komisijas (Eurostat) pieprasījuma dalībvalstis nodrošina tai piekļuvi informācijai, kas attiecas uz saskaņā ar Regulu (ES) 2017/712 nosūtīto datu un metadatu kvalitātes novērtējumu.

2.   Ievērojot 1. punktu, dalībvalstīm nav pienākuma sniegt Komisijai (Eurostat) mikrodatus vai konfidenciālus datus.

6. pants

Datu nosūtīšanas tehniskais formāts

Datu un metadatu par 2021. pārskata gadu nosūtīšanas tehniskais formāts ir statistikas datu un metadatu apmaiņas (SDMX) formāts, kas īstenots, izmantojot Skaitīšanas centrmezglu. Dalībvalstis nosūta nepieciešamos datus, nodrošinot atbilstību datu struktūras definīcijām un saistītajām tehniskajām specifikācijām, ko sniegusi Komisija (Eurostat). Dalībvalstis līdz 2035. gada 1. janvārim glabā nepieciešamos datus un metadatus saistībā ar iespējamiem vēlākiem Komisijas (Eurostat) pieprasījumiem par nosūtīšanu.

SDMX

Eurostat

Eurostat

7. pants

Regulas (ES) Nr. 1151/2010 grozījums

Regulas (ES) Nr. 1151/2010 6. panta trešo teikumu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstis glabā datus un metadatus par 2011. pārskata gadu līdz 2035. gada 1. janvārim. Dalībvalstīm pēc 2025. gada 1. janvāra nav pienākuma grozīt vai labot šos datus. Ja dalībvalstīs izlemj par grozījumiem vai labojumiem, tās pirms to ieviešanas informē Komisiju (Eurostat).”

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 23. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 218, 13.8.2008., 14. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 20. aprīļa Regula (ES) 2017/712, ar ko nosaka pārskata gadu un statistikas datu un metadatu programmu iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanai, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 763/2008 (OV L 105, 21.4.2017., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2010. gada 8. decembra Regula (ES) Nr. 1151/2010, ar ko attiecībā uz kvalitātes ziņojumu nosacījumiem un struktūru, kā arī datu nosūtīšanas tehnisko formātu, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu (OV L 324, 9.12.2010., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2017. gada 22. marta Īstenošanas regula (ES) 2017/543, ar ko attiecībā uz tematu un to dalījumu tehniskajām specifikācijām paredz noteikumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu (OV L 78, 23.3.2017., 13. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Datu nosūtīšanas kvalitātes ziņojumu saturs un struktūra

Tekstuāla un kvantitatīva metadatu informācija par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu, kas dalībvalstīs veikta par 2021. pārskata gadu, ietver šādas sadaļas.

1.   PĀRSKATS

1.1.   Juridiskais pamatojums

1.2.   Atbildīgās struktūras

2.   DATU AVOTI

2.1.   Datu avotu klasifikācija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 763/2008 4. panta 1. punktu

2.2.   2021. gada skaitīšanai izmantoto datu avotu saraksts.

2.3.   Matrica “Datu avoti x temati”

2.4.   Datu avotu atbilstība: kādā mērā tie atbilst galvenajām pazīmēm (Regulas (EK) Nr. 763/2008 4. panta 4. punkts)

2.4.1.   
  Individuāla uzskaite

2.4.2.   
  Vienlaicīgums

2.4.3.   
  Vispusīgums konkrētā teritorijā

2.4.4.   
  Mazo domēnu datu pieejamība

2.4.5.   
  Definēts periodiskums

3.   SKAITĪŠANAS APRITES CIKLS

3.1.   Pārskata datums

Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) pārskata datumu saskaņā ar Regulas (ES) 2017/712 3. pantu.

3.2.   Datu vākšanas sagatavošana un izpilde

3.2.1.   Anketbalstīti dati:

| — | anketu struktūra un testēšana (tostarp visu anketu galīgo redakciju eksemplāri), |
| --- | --- |

—

anketu struktūra un testēšana (tostarp visu anketu galīgo redakciju eksemplāri),

| — | adrešu sarakstu sagatavošana, gatavošanās lauka darbiem, kartēšana, publicitāte, |
| --- | --- |

—

adrešu sarakstu sagatavošana, gatavošanās lauka darbiem, kartēšana, publicitāte,

| — | datu vākšana (tostarp lauka darbi), |
| --- | --- |

—

datu vākšana (tostarp lauka darbi),

| — | juridisks pienākums vākt informāciju, stimuli patiesas informācijas sniegšanai vai iespējamie iemesli nepatiesas informācijas sniegšanai. |
| --- | --- |

—

juridisks pienākums vākt informāciju, stimuli patiesas informācijas sniegšanai vai iespējamie iemesli nepatiesas informācijas sniegšanai.

3.2.2.   Reģistrbalstīti dati:

| — | jaunu reģistru izstrāde no 2011. gada (ja nepieciešams), |
| --- | --- |

—

jaunu reģistru izstrāde no 2011. gada (ja nepieciešams),

| — | esošo reģistru pārstrādāšana no 2011. gada (tostarp reģistru saturiskās izmaiņas, skaitīšanas populācijas pielāgošana, definīciju un/vai tehnisko specifikāciju pielāgošana) (ja nepieciešams), |
| --- | --- |

—

esošo reģistru pārstrādāšana no 2011. gada (tostarp reģistru saturiskās izmaiņas, skaitīšanas populācijas pielāgošana, definīciju un/vai tehnisko specifikāciju pielāgošana) (ja nepieciešams),

| — | reģistru uzturēšana (katram reģistram, kas izmantots 2021. gada skaitīšanā), tostarp:






  — | reģistra saturs (statistiskās vienības un informācija par tām, ierakstu rediģēšana un/vai raksturlieluma un ieraksta imputācija reģistrā), |
| --- | --- | --- |

—

reģistru uzturēšana (katram reģistram, kas izmantots 2021. gada skaitīšanā), tostarp:

—

reģistra saturs (statistiskās vienības un informācija par tām, ierakstu rediģēšana un/vai raksturlieluma un ieraksta imputācija reģistrā),

| — | administratīvie pienākumi, |
| --- | --- |

—

administratīvie pienākumi,

| — | juridisks pienākums reģistrēt informāciju, stimuli patiesas informācijas sniegšanai un iespējamie iemesli nepatiesas informācijas sniegšanai, |
| --- | --- |

—

juridisks pienākums reģistrēt informāciju, stimuli patiesas informācijas sniegšanai un iespējamie iemesli nepatiesas informācijas sniegšanai,

| — | ziņošanas kavējumi, sevišķi juridiski/oficiāli kavējumi, datu reģistrēšanas kavējumi, novēlota ziņošana, |
| --- | --- |

—

ziņošanas kavējumi, sevišķi juridiski/oficiāli kavējumi, datu reģistrēšanas kavējumi, novēlota ziņošana,

| — | nereģistrēšanas, neizreģistrēšanas un vairākkārtējas reģistrēšanas novērtējums un novēršana, |
| --- | --- |

—

nereģistrēšanas, neizreģistrēšanas un vairākkārtējas reģistrēšanas novērtējums un novēršana,

| — | reģistra būtiska pārskatīšana vai ierakstu atjaunināšana, kas ietekmē 2021. gada skaitīšanas datus, reģistru pārskatīšanas periodiskums, |
| --- | --- |

—

reģistra būtiska pārskatīšana vai ierakstu atjaunināšana, kas ietekmē 2021. gada skaitīšanas datus, reģistru pārskatīšanas periodiskums,

| — | reģistra izmantošana, tostarp “reģistra statistiskā izmantošana mērķiem, kas nav skaitīšanas mērķi” un “reģistra izmantošana mērķiem, kas nav statistiskie mērķi (piemēram, administratīviem mērķiem)”, |
| --- | --- |

—

reģistra izmantošana, tostarp “reģistra statistiskā izmantošana mērķiem, kas nav skaitīšanas mērķi” un “reģistra izmantošana mērķiem, kas nav statistiskie mērķi (piemēram, administratīviem mērķiem)”,

| — | reģistru savietošana un savienošana (tostarp unikāls(-ie) identifikators(-i), ko izmanto ierakstu savienošanai), |
| --- | --- |

—

reģistru savietošana un savienošana (tostarp unikāls(-ie) identifikators(-i), ko izmanto ierakstu savienošanai),

| — | datu iegūšana. |
| --- | --- |

—

datu iegūšana.

3.2.3.   Ar izlases palīdzību savāktie dati

Tematiem, par kuriem informācija savākta, izmantojot izlasi, metadati satur arī aprakstus attiecībā uz:

| — | atlases plānojumu, |
| --- | --- |

—

atlases plānojumu,

| — | novērtēšanām, modeļiem vai imputācijām izmantotajām metodoloģijām, |
| --- | --- |

—

novērtēšanām, modeļiem vai imputācijām izmantotajām metodoloģijām,

| — | iespējamām novērtēšanas nobīdēm piemēroto metodoloģiju dēļ, |
| --- | --- |

—

iespējamām novērtēšanas nobīdēm piemēroto metodoloģiju dēļ,

| — | formulām un algoritmiem, ko izmanto standartkļūdas aprēķināšanai. |
| --- | --- |

—

formulām un algoritmiem, ko izmanto standartkļūdas aprēķināšanai.

3.2.4.   Ar kombinēto metožu palīdzību savāktie dati (dati balstīti vairāk nekā viena veida datu avotā)

Tematiem, par kuriem informācija savākta, izmantojot kombinētās metodes, metadati satur arī:

| — | aprakstu attiecībā uz metodēm (izmantoto datu avotu veidi un kā ir kombinēta informācija no dažādiem avotiem, kā dažādi izmantotie avoti un metodes papildina un atbalsta cits citu, un attiecīgā gadījumā, kurš avots aptver konkrēto populācijas daļu), |
| --- | --- |

—

aprakstu attiecībā uz metodēm (izmantoto datu avotu veidi un kā ir kombinēta informācija no dažādiem avotiem, kā dažādi izmantotie avoti un metodes papildina un atbalsta cits citu, un attiecīgā gadījumā, kurš avots aptver konkrēto populācijas daļu),

| — | visus pārējos kvalitātes jautājumus, kas saistīti ar kombinēto metožu izmantošanu. |
| --- | --- |

—

visus pārējos kvalitātes jautājumus, kas saistīti ar kombinēto metožu izmantošanu.

3.3.   Apstrāde un izvērtēšana

3.3.1.   Datu apstrāde (tostarp tveršana, kodēšana, identificējošais(-ie) mainīgais(-ie), ieraksta rediģēšana, ieraksta imputācija, ieraksta dzēšana, novērtēšana, ierakstu savienošana, tostarp identificējošais(-ie) mainīgais(-ie), ko izmanto ierakstu savienošanai, mājsaimniecību un ģimeņu ģenerēšana, pasākumi, kas nepieciešami, lai noteiktu vai ierobežotu informācijas trūkumu par vienību.

3.3.2.   Pārklājuma novērtēšanas pasākumi, metodoloģija neatbildētības apstrādei, pēcuzskaites aptauja(-as), datu galīgā validēšana: nenoklājuma un virspārklājuma novērtēšanas metode, tostarp informācija par nenoklājuma un virspārklājuma novērtējumu kvalitāti.

3.4.   
  Izplatīšana (izplatīšanas kanāli, statistiskās konfidencialitātes nodrošināšana, tostarp statistisko datu izpaušanas kontrole)

3.5.   Izmaksu lietderības nodrošināšanas pasākumi

4.   DATU KVALITĀTES NOVĒRTĒJUMS

4.1.   Salīdzināmība

Katram tematam dalībvalstis ziņo par visām tādām novirzēm no prasītajiem jēdzieniem un definīcijām vai prakses dalībvalstī, kas varētu pasliktināt ES mēroga datu salīdzināmību.

Par tematu “Pašreizējais aktivitātes statuss” dalībvalstis ziņo visas novērtēšanas metodes, ko izmanto datu salāgošanai, lai stingrāk ievērotu definīciju, kas noteikta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2017/543 pielikumā. Dalībvalstis ziņo par to, kādā mērā izmantotie datu avoti un novērtēšanas metodes izraisa novirzes no “Pašreizējā aktivitātes statusa” definīcijas, kas noteikta minētajā regulā.

4.2.   Savlaicīgums un punktualitāte

Valsts līmenī sniedz šādu informāciju:

| — | datu nosūtīšanas Komisijai (Eurostat) datums(-i), hiperkubu dalījumā, |
| --- | --- |

—

datu nosūtīšanas Komisijai (Eurostat) datums(-i), hiperkubu dalījumā,

| — | nosūtīto datu būtiskas(-u) pārskatīšanas(-u) datums(-i), hiperkubu dalījumā, |
| --- | --- |

—

nosūtīto datu būtiskas(-u) pārskatīšanas(-u) datums(-i), hiperkubu dalījumā,

| — | metadatu nosūtīšanas datums(-i). |
| --- | --- |

—

metadatu nosūtīšanas datums(-i).

Būtisku pārskatīšanu gadījumā 2024. gada 1. aprīlī vai pēc šā datuma dalībvalstis Komisijai (Eurostat) nedēļas laikā atsevišķi ziņo attiecīgo(-os) datumu(-us).

4.3.   Saskaņotība

Dalībvalstis ziņo par visām būtiskajām neatbilstībām starp nosūtītajiem datiem dažādās datu kopās, kas noteiktas Regulā (ES) 2017/712.

4.4.   Pārklājums un pareizība

Lai norādītu pārklājumu, sniedz šādas absolūtās vērtības par personu skaitu valsts līmenī, sadalot to pēc dzimuma un plašām vecuma grupām, kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2017/543:

| a) | skaitīšanas populācija; |
| --- | --- |

a)

skaitīšanas populācija;

| b) | visu ieraksta imputāciju skaits; |
| --- | --- |

b)

visu ieraksta imputāciju skaits;

| c) | visu ieraksta dzēšanu skaits; |
| --- | --- |

c)

visu ieraksta dzēšanu skaits;

| d) | nenoklājums (novērtēts); |
| --- | --- |

d)

nenoklājums (novērtēts);

| e) | virspārklājums (novērtēts); |
| --- | --- |

e)

virspārklājums (novērtēts);

| f) | mērķpopulācijas novērtējums. |
| --- | --- |

f)

mērķpopulācijas novērtējums.

Pareizības novērtēšanai sniedz šādas absolūtās vērtības par personu skaitu valsts līmenī, sadalot to pēc dzimuma un plašām vecuma grupām, kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) 2017/543:

| a) | skaitīšanas populācija; |
| --- | --- |

a)

skaitīšanas populācija;

| b) | novēroto datu ierakstu skaits par katru tematu, kas iegūts no tradicionālās skaitīšanas; |
| --- | --- |

b)

novēroto datu ierakstu skaits par katru tematu, kas iegūts no tradicionālās skaitīšanas;

| c) | novēroto datu ierakstu skaits par katru tematu, kas iegūts no administratīviem reģistriem; |
| --- | --- |

c)

novēroto datu ierakstu skaits par katru tematu, kas iegūts no administratīviem reģistriem;

| d) | novēroto datu ierakstu skaits par katru tematu, kas iegūts no izlases apsekojumiem; |
| --- | --- |

d)

novēroto datu ierakstu skaits par katru tematu, kas iegūts no izlases apsekojumiem;

| e) | novēroto datu ierakstu skaits par katru tematu, kas iegūts no vairākiem datu avotiem; |
| --- | --- |

e)

novēroto datu ierakstu skaits par katru tematu, kas iegūts no vairākiem datu avotiem;

| f) | statistisko vienību papildkopa par katru tematu (izlasēm); |
| --- | --- |

f)

statistisko vienību papildkopa par katru tematu (izlasēm);

| g) | imputēto novērojumu skaits par katru tematu; |
| --- | --- |

g)

imputēto novērojumu skaits par katru tematu;

| h) | ierakstu skaits ar trūkstošu informāciju par katru tematu. |
| --- | --- |

h)

ierakstu skaits ar trūkstošu informāciju par katru tematu.

Iepriekš minētās absolūtās vērtības precizitātes novērtējumam sniedz par šādiem skaitīšanas tematiem:

| a) | Juridiskais ģimenes stāvoklis (LMS); |
| --- | --- |

a)

Juridiskais ģimenes stāvoklis (LMS);

| b) | Ģimenes statuss (FST); |
| --- | --- |

b)

Ģimenes statuss (FST);

| c) | Mājsaimniecības statuss (HST); |
| --- | --- |

c)

Mājsaimniecības statuss (HST);

| d) | Pašreizējais aktivitātes statuss (CAS); |
| --- | --- |

d)

Pašreizējais aktivitātes statuss (CAS);

| e) | Profesija (OCC); |
| --- | --- |

e)

Profesija (OCC);

| f) | Nozare (IND); |
| --- | --- |

f)

Nozare (IND);

| g) | Nodarbinātības statuss (SIE); |
| --- | --- |

g)

Nodarbinātības statuss (SIE);

| h) | Darbavietas atrašanās vieta (LPW); |
| --- | --- |

h)

Darbavietas atrašanās vieta (LPW);

| i) | Iegūtā izglītība (EDU); |
| --- | --- |

i)

Iegūtā izglītība (EDU);

| j) | Dzimšanas valsts/vieta (POB); |
| --- | --- |

j)

Dzimšanas valsts/vieta (POB);

| k) | Valstiskā piederība (COC); |
| --- | --- |

k)

Valstiskā piederība (COC);

| l) | Ierašanās gads valstī kopš 2010. gada (YAT); |
| --- | --- |

l)

Ierašanās gads valstī kopš 2010. gada (YAT);

| m) | Ierašanās gads valstī kopš 1980. gada (YAE); |
| --- | --- |

m)

Ierašanās gads valstī kopš 1980. gada (YAE);

| n) | Pastāvīgā dzīvesvieta gadu pirms skaitīšanas (ROY); |
| --- | --- |

n)

Pastāvīgā dzīvesvieta gadu pirms skaitīšanas (ROY);

| o) | Mājokļu apstākļi (HAR). |
| --- | --- |

o)

Mājokļu apstākļi (HAR).

4.5.   Pilnīgums

Dalībvalstis ziņo par datu pilnīguma pakāpi atbilstoši Regulas (EK) Nr. 763/2008 prasībām. Tās sniedz sīkas ziņas par visiem skaitīšanas tematiem un saistītajiem dalījumiem, par kuriem dati nav sniegti.

4.6.   Atbilstība

Savienības līmenī sniedz šādu informāciju:

| a) | veiktie pasākumi, lai noteiktu un izpildītu lietotāju vajadzības; |
| --- | --- |

a)

veiktie pasākumi, lai noteiktu un izpildītu lietotāju vajadzības;

| b) | datu ieguves apjoma monitorings. |
| --- | --- |

b)

datu ieguves apjoma monitorings.

---

| 24.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 135/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 135/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/882

(2017. gada 23. maijs)

par atkāpēm no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti Ekonomisko partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, 1. protokolā, kuras atbilstoši kvotai piemēro konkrētiem izstrādājumiem no Namībijas

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 58. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu (ES) 2016/1623 (2) Padome pilnvaroja Savienības vārdā parakstīt Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (3) (“nolīgums”). DAK EPN valstis ir Botsvāna, Lesoto, Mozambika, Namībija, Svazilenda un Dienvidāfrika. Atbilstoši Lēmumam (ES) 2016/1623 nolīgums jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. Nolīgumu provizoriski piemēro no 2016. gada 10. oktobra. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu (ES) 2016/1623 (2) Padome pilnvaroja Savienības vārdā parakstīt Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (3) (“nolīgums”). DAK EPN valstis ir Botsvāna, Lesoto, Mozambika, Namībija, Svazilenda un Dienvidāfrika. Atbilstoši Lēmumam (ES) 2016/1623 nolīgums jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. Nolīgumu provizoriski piemēro no 2016. gada 10. oktobra.

| (2) | Nolīguma 1. protokols attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Minētā protokola 43. pantā paredzēts, ka konkrētam izstrādājumam, proti, HS pozīcijas 1604 sagatavotām vai konservētām garspuru tunzivīm (Thunnus alalunga), kuras ražotas no nenoteiktas izcelsmes HS pozīcijas 0302 vai 0303 garspuru tunzivīm, piemēro automātisku atkāpi no minētā protokolā paredzētajiem izcelsmes noteikumiem atbilstoši gada kvotai, kas piešķirta Namībijai. Tādēļ ir jāparedz nosacījumi, ar kuriem šīs atkāpes piemēro importam, kas nāk no Namībijas. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 1. protokols attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Minētā protokola 43. pantā paredzēts, ka konkrētam izstrādājumam, proti, HS pozīcijas 1604 sagatavotām vai konservētām garspuru tunzivīm (Thunnus alalunga), kuras ražotas no nenoteiktas izcelsmes HS pozīcijas 0302 vai 0303 garspuru tunzivīm, piemēro automātisku atkāpi no minētā protokolā paredzētajiem izcelsmes noteikumiem atbilstoši gada kvotai, kas piešķirta Namībijai. Tādēļ ir jāparedz nosacījumi, ar kuriem šīs atkāpes piemēro importam, kas nāk no Namībijas.

| (3) | Nolīguma 1. protokola 43. panta 10. punktā noteiktās kvotas būtu jāpārvalda Komisijai, vadoties pēc muitas deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā pieņemšanas datumu hronoloģiskās secības saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 (4). |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 1. protokola 43. panta 10. punktā noteiktās kvotas būtu jāpārvalda Komisijai, vadoties pēc muitas deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā pieņemšanas datumu hronoloģiskās secības saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 (4).

| (4) | Būtu jāparedz, ka tiesības uz tarifu koncesijām var izmantot vienīgi tad, ja muitas dienestiem uzrāda attiecīgu izcelsmes apliecinājumu. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāparedz, ka tiesības uz tarifu koncesijām var izmantot vienīgi tad, ja muitas dienestiem uzrāda attiecīgu izcelsmes apliecinājumu.

| (5) | Lai nodrošinātu kvotu sistēmas, kas izveidota ar protokolu, raitu piemērošanu, šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad sāk provizoriski piemērot nolīgumu. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu kvotu sistēmas, kas izveidota ar protokolu, raitu piemērošanu, šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad sāk provizoriski piemērot nolīgumu.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpes par labu Namībijai no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti Ekonomisko partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (“nolīgums”), 1. protokola 43. panta 10. punktā, piemēro atbilstoši kvotai, kas noteikta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Lai gūtu labumu no atkāpēm, kas paredzētas 1. pantā, pielikumā uzskaitītajiem izstrādājumiem pievieno izcelsmes apliecinājumu, kas noteikts nolīguma 1. protokola III pielikumā.

Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1, ko atbilstoši šai regulai izdod Namībijas kompetentās iestādes, 7. ailē ieraksta: “Atkāpe – Regula (ES) 2017/882”.

3. pants

Pielikumā noteiktās kvotas pārvalda saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 49.–54. pantu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 10. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 23. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2016. gada 1. jūnija Lēmums (ES) 2016/1623 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (OV L 250, 16.9.2016., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 250, 16.9.2016., 3. lpp.

3

(4)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem produktu apraksta formulējums tabulas piektajā slejā uzskatāms vienīgi par informatīvu. Šā pielikuma kontekstā preferenciālo shēmu nosaka pēc KN kodiem, kas piemērojami šīs regulas pieņemšanas laikā.

| Kārtas nr. | KN kods | Taric apakšgrupa | Produktu apraksts | Kvotas periods | Kvotas apjoms (tonnās neto svara, ja nav norādīts citādi) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1600 | ex 1604 14 41
  ex 1604 14 46
  ex 1604 14 48
  ex 1604 20 70 | 30
  92 , 97
  30
  92 , 97 | HS pozīcijas 1604 sagatavotas vai konservētas garspuru tunzivis (Thunnus alalunga), kuras ražotas no nenoteiktas izcelsmes HS pozīcijas 0302 vai 0303 garspuru tunzivīm | No 10.10 līdz 31.12.2016. | 178 |
| No 1.1 līdz 31.12.2017. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 800 |

Kārtas nr.

KN kods

Taric apakšgrupa

Produktu apraksts

Kvotas periods

Kvotas apjoms (tonnās neto svara, ja nav norādīts citādi)

09.1600

ex 1604 14 41

ex 1604 14 46

ex 1604 14 48

ex 1604 20 70

30

92 , 97

30

92 , 97

HS pozīcijas 1604 sagatavotas vai konservētas garspuru tunzivis (Thunnus alalunga), kuras ražotas no nenoteiktas izcelsmes HS pozīcijas 0302 vai 0303 garspuru tunzivīm

No 10.10 līdz 31.12.2016.

178

No 1.1 līdz 31.12.2017. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

800

---

LĒMUMI

| 24.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 135/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 135/18

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/883

(2017. gada 11. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcija 12 02 01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

| (2) | Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

| (3) | EEZ līguma 31. protokolā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības. |
| --- | --- |

(3)

EEZ līguma 31. protokolā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

| (4) | Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību attiecībā uz Savienības darbībām, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību attiecībā uz Savienības darbībām, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem.

| (5) | Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību īstenotu no 2017. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību īstenotu no 2017. gada 1. janvāra.

| (6) | Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(6)

Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kurš pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 11. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

R. GALDES

---

(1)  
  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

1

(2)  
  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

2

---

PROJEKTS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2017

(... gada ...),

ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas navčetras pamatbrīvības

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību attiecībā uz Savienības darbībām, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošanu un attīstību. |
| --- | --- |

(1)

Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību attiecībā uz Savienības darbībām, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošanu un attīstību.

| (2) | Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību īstenotu no 2017. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību īstenotu no 2017. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 31. protokola 7. panta 11. punktā vārdus “2016. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “2016. un 2017. finanšu gads”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (*1).

To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē,

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

---

(*1)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]

*1

---

| 24.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 135/21

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/884

(2017. gada 22. maijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Zviedrijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 20. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1203 (4)
  Lotta HÅKANSSON HARJU kundzi locekļa amatā aizstāja Anna LJUNGDELL kundze. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2015. gada 20. jūlijā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1203 (4)
  Lotta HÅKANSSON HARJU kundzi locekļa amatā aizstāja Anna LJUNGDELL kundze.

| (2) | Pēc Anna LJUNGDELL kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Anna LJUNGDELL kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelta:

| — | Camilla JANSON kundze, Ledamot i kommunfullmäktige, Upplands-Bro kommun. |
| --- | --- |

—

Camilla JANSON kundze, Ledamot i kommunfullmäktige, Upplands-Bro kommun.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 22. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. BARTOLO

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1203 (2015. gada 20. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas trīs locekļus no Zviedrijas un sešus locekļu aizstājējus no Zviedrijas (OV L 195, 23.7.2015., 44. lpp.).

4

---

| 24.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 135/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 135/22

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/885

(2017. gada 22. maijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Nils WIECHMANN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Nils WIECHMANN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelta:

| — | Heike SCHARFENBERGER kundze, Mitglied des Landtags Rheinland-Pfalz. |
| --- | --- |

—

Heike SCHARFENBERGER kundze, Mitglied des Landtags Rheinland-Pfalz.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 22. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. BARTOLO

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

---

| 24.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 135/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 135/23

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/886

(2017. gada 22. maijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas trīs locekļus un sešus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Čehijas Republika

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Čehijas Republikas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Josef NOVOTNÝ kunga un Jana VAŇHOVÁ kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Josef NOVOTNÝ kunga un Jana VAŇHOVÁ kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas.

| (3) | Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Ondřej BENEŠÍK kungs (Councillor of Strání municipality), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Ondřej BENEŠÍK kungs (Councillor of Strání municipality), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

| (4) | Pēc Jiří BĚHOUNEK kunga, Jan BIRKE kunga, Stanislav MIŠÁK kunga, Martin NETOLICKÝ kunga un Jiří ROZBOŘIL kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās piecas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Jiří BĚHOUNEK kunga, Jan BIRKE kunga, Stanislav MIŠÁK kunga, Martin NETOLICKÝ kunga un Jiří ROZBOŘIL kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās piecas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas.

| (5) | Pēc Pavel BRANDA kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(5)

Pēc Pavel BRANDA kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti/ieceltas:

| a) | par locekļiem:






  — | Jaroslava POKORNÁ JERMANOVÁ kundze, Zastupitelka Středočeského kraje, |
| --- | --- | --- |

a)

par locekļiem:

—

Jaroslava POKORNÁ JERMANOVÁ kundze, Zastupitelka Středočeského kraje,

| — | Ondřej BENEŠÍK kungs, Zastupitel Zlínského kraje (mandāta maiņa), |
| --- | --- |

—

Ondřej BENEŠÍK kungs, Zastupitel Zlínského kraje (mandāta maiņa),

| — | Pavel BRANDA kungs, Zastupitel obce Rádlo; |
| --- | --- |

—

Pavel BRANDA kungs, Zastupitel obce Rádlo;

un

| b) | par locekļu aizstājējiem:






  — | Zdeněk KARÁSEK kungs, Zastupitel Moravskoslezského kraje, |
| --- | --- | --- |

b)

par locekļu aizstājējiem:

—

Zdeněk KARÁSEK kungs, Zastupitel Moravskoslezského kraje,

| — | Pavel PACAL kungs, Zastupitel Kraje Vysočina, |
| --- | --- |

—

Pavel PACAL kungs, Zastupitel Kraje Vysočina,

| — | Miroslav KUBÁSEK kungs, Zastupitel Jihomoravského kraje, |
| --- | --- |

—

Miroslav KUBÁSEK kungs, Zastupitel Jihomoravského kraje,

| — | Radim SRŠEŇ kungs, Zastupitel Olomouckého kraje, |
| --- | --- |

—

Radim SRŠEŇ kungs, Zastupitel Olomouckého kraje,

| — | Věslav MICHALIK kungs, Zastupitel Středočeského kraje, |
| --- | --- |

—

Věslav MICHALIK kungs, Zastupitel Středočeského kraje,

| — | František JOHN kungs, Zastupitel města Zábřeh. |
| --- | --- |

—

František JOHN kungs, Zastupitel města Zábřeh.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 22. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. BARTOLO

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

---

| 24.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 135/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/887

(2017. gada 22. maijs)

par pasākumiem, lai novērstu mutes un nagu sērgas vīrusa ievešanu Savienībā no Tunisijas, un ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/675

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3221)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu Nr. 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (1), un jo īpaši tās 18. panta 6. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 22. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Direktīvu 91/496/EEK nosaka principus, kuri reglamentē veterinārās pārbaudes attiecībā uz dzīvniekiem, ko ieved Savienībā no trešām valstīm. Tajā noteikti pasākumi, ko Komisija var pieņemt, ja trešās valsts teritorijā parādās vai izplatās slimība, kas var radīt nopietnus draudus dzīvnieku vai cilvēku veselībai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Direktīvu 91/496/EEK nosaka principus, kuri reglamentē veterinārās pārbaudes attiecībā uz dzīvniekiem, ko ieved Savienībā no trešām valstīm. Tajā noteikti pasākumi, ko Komisija var pieņemt, ja trešās valsts teritorijā parādās vai izplatās slimība, kas var radīt nopietnus draudus dzīvnieku vai cilvēku veselībai.

| (2) | Ar Direktīvu 97/78/EK nosaka principus, kuri reglamentē veterinārās pārbaudes attiecībā uz produktiem, ko ieved Savienībā no trešām valstīm. Tajā noteikti pasākumi, ko Komisija var pieņemt, ja trešās valsts teritorijā parādās vai izplatās slimība, kas var radīt nopietnus draudus dzīvnieku vai cilvēku veselībai. |
| --- | --- |

(2)

Ar Direktīvu 97/78/EK nosaka principus, kuri reglamentē veterinārās pārbaudes attiecībā uz produktiem, ko ieved Savienībā no trešām valstīm. Tajā noteikti pasākumi, ko Komisija var pieņemt, ja trešās valsts teritorijā parādās vai izplatās slimība, kas var radīt nopietnus draudus dzīvnieku vai cilvēku veselībai.

| (3) | Mutes un nagu sērga ir viena no lipīgākajām liellopu, aitu, kazu un cūku slimībām. Slimību izraisošais vīruss var strauji izplatīties, jo īpaši tad, ja tiek patērēti no inficētiem dzīvniekiem iegūti produkti un lietoti inficēti priekšmeti, tostarp transports, piemēram, lauksaimniecības dzīvnieku transportlīdzekļi. Vīruss var saglabāties arī inficētā vidē ārpus saimniekdzīvnieka vairākas nedēļas atkarībā no temperatūras. |
| --- | --- |

(3)

Mutes un nagu sērga ir viena no lipīgākajām liellopu, aitu, kazu un cūku slimībām. Slimību izraisošais vīruss var strauji izplatīties, jo īpaši tad, ja tiek patērēti no inficētiem dzīvniekiem iegūti produkti un lietoti inficēti priekšmeti, tostarp transports, piemēram, lauksaimniecības dzīvnieku transportlīdzekļi. Vīruss var saglabāties arī inficētā vidē ārpus saimniekdzīvnieka vairākas nedēļas atkarībā no temperatūras.

| (4) | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/675 (3) tika pieņemts pēc mutes un nagu sērgas uzliesmojumiem Alžīrijā, un ar to tika noteikti aizsardzības pasākumi Savienības līmenī, kuros ņemta vērā mutes un nagu sērgas vīrusa izdzīvošana vidē un šā vīrusa potenciālie inficēšanās ceļi. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/675 (3) tika pieņemts pēc mutes un nagu sērgas uzliesmojumiem Alžīrijā, un ar to tika noteikti aizsardzības pasākumi Savienības līmenī, kuros ņemta vērā mutes un nagu sērgas vīrusa izdzīvošana vidē un šā vīrusa potenciālie inficēšanās ceļi.

| (5) | Šie pasākumi paredzēja tādu Alžīrijas lauksaimniecības dzīvnieku transportlīdzekļu un kuģu attiecīgu tīrīšanu un dezinficēšanu, kuri ierodas Savienības teritorijā vai nu tieši vai tranzītā caur Maroku vai Tunisiju, jo tas ir vispiemērotākais veids, kā mazināt ātras vīrusa izplatības risku lielos attālumos. |
| --- | --- |

(5)

Šie pasākumi paredzēja tādu Alžīrijas lauksaimniecības dzīvnieku transportlīdzekļu un kuģu attiecīgu tīrīšanu un dezinficēšanu, kuri ierodas Savienības teritorijā vai nu tieši vai tranzītā caur Maroku vai Tunisiju, jo tas ir vispiemērotākais veids, kā mazināt ātras vīrusa izplatības risku lielos attālumos.

| (6) | Tunisija 2017. gada 28. aprīlī iesniedza apstiprinājumu A serotipa mutes un nagu sērgas uzliesmojumam savā teritorijā. Tāpēc tādi paši aizsardzības pasākumi, ko piemēro attiecībā uz Alžīriju, būtu jāpiemēro arī attiecībā uz Tunisiju. |
| --- | --- |

(6)

Tunisija 2017. gada 28. aprīlī iesniedza apstiprinājumu A serotipa mutes un nagu sērgas uzliesmojumam savā teritorijā. Tāpēc tādi paši aizsardzības pasākumi, ko piemēro attiecībā uz Alžīriju, būtu jāpiemēro arī attiecībā uz Tunisiju.

| (7) | Jebkuram lauksaimniecības dzīvnieku transportlīdzeklim no Alžīrijas un Tunisijas būtu jāpiemēro aizsardzības pasākumi, pat ja tie nonāk Savienības teritorijā tranzītā caur jebkuru trešo valsti. |
| --- | --- |

(7)

Jebkuram lauksaimniecības dzīvnieku transportlīdzeklim no Alžīrijas un Tunisijas būtu jāpiemēro aizsardzības pasākumi, pat ja tie nonāk Savienības teritorijā tranzītā caur jebkuru trešo valsti.

| (8) | Īstenošanas lēmums (ES) 2017/675 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Īstenošanas lēmums (ES) 2017/675 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro uz laiku, kas ļauj pilnībā izvērtēt mutes un nagu sērgas attīstību tās skartajās teritorijās. |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro uz laiku, kas ļauj pilnībā izvērtēt mutes un nagu sērgas attīstību tās skartajās teritorijās.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/675 groza šādi:

| 1) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “par pasākumiem, lai novērstu mutes un nagu sērgas vīrusa ievešanu Savienībā no Alžīrijas un Tunisijas”; |
| --- | --- |

1)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“par pasākumiem, lai novērstu mutes un nagu sērgas vīrusa ievešanu Savienībā no Alžīrijas un Tunisijas”;

| 2) | lēmuma 2. panta 1. punktā un 3. panta 1. punktā vārdus:

  “no Alžīrijas tieši vai tranzītā caur Maroku vai Tunisiju”

  aizstāj ar vārdiem:

  “no Alžīrijas un Tunisijas tieši vai tranzītā caur jebkuru citu trešo valsti”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 2. panta 1. punktā un 3. panta 1. punktā vārdus:

“no Alžīrijas tieši vai tranzītā caur Maroku vai Tunisiju”

aizstāj ar vārdiem:

“no Alžīrijas un Tunisijas tieši vai tranzītā caur jebkuru citu trešo valsti”;

| 3) | lēmuma 3. panta 2. punktā un 4. pantā vārdu “Alžīrija” aizstāj ar vārdiem “Alžīrija un Tunisija”; |
| --- | --- |

3)

lēmuma 3. panta 2. punktā un 4. pantā vārdu “Alžīrija” aizstāj ar vārdiem “Alžīrija un Tunisija”;

| 4) | lēmuma I un II pielikuma virsrakstā vārdus:

  “no Alžīrijas un no Alžīrijas tranzītā caur Maroku vai Tunisiju”

  aizstāj ar vārdiem:

  “no Alžīrijas un Tunisijas tieši vai tranzītā caur jebkuru citu trešo valsti”. |
| --- | --- |

4)

lēmuma I un II pielikuma virsrakstā vārdus:

“no Alžīrijas un no Alžīrijas tranzītā caur Maroku vai Tunisiju”

aizstāj ar vārdiem:

“no Alžīrijas un Tunisijas tieši vai tranzītā caur jebkuru citu trešo valsti”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 22. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp.

1

(2)  
  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.

2

(3)  Komisijas 2017. gada 7. aprīļa Īstenošanas lēmums (ES) 2017/675 par pasākumiem, kā novērst mutes un nagu sērgas vīrusa ievešanu Savienībā no Alžīrijas (OV L 97, 8.4.2017., 31. lpp.).

3

---

| 24.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 135/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 135/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/888

(2017. gada 22. maijs),

ar ko attiecībā uz Itālijas reģiona Umbrijas kā oficiāli no tuberkulozes brīva reģiona statusu un Polijas kā no govju enzootiskās leikozes brīva reģiona statusu groza Lēmumu 2003/467/EK, attiecībā uz Vācijas kā no govju infekciozā rinotraheīta brīva reģiona statusu groza Lēmumu 2004/558/EK, attiecībā uz atsevišķu Polijas reģionu kā no Aujeski slimības brīvu reģionu statusu un attiecībā uz Aujeski slimības izskaušanas programmas apstiprināšanu Itālijas reģionam Veneto groza Lēmumu 2008/185/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 3239)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu, 10. panta 2. punktu, A pielikuma I iedaļas 4. punktu un D pielikuma I nodaļas E iedaļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 64/432/EEK paredzēti noteikumi attiecībā uz liellopu un cūku tirdzniecību Savienībā un nosacījumi, ar kādiem dalībvalsti vai tās reģionu var atzīt par oficiāli brīvu no tuberkulozes vai oficiāli brīvu no govju enzootiskās leikozes attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 64/432/EEK paredzēti noteikumi attiecībā uz liellopu un cūku tirdzniecību Savienībā un nosacījumi, ar kādiem dalībvalsti vai tās reģionu var atzīt par oficiāli brīvu no tuberkulozes vai oficiāli brīvu no govju enzootiskās leikozes attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem.

| (2) | Komisijas Lēmumā 2003/467/EK (2) noteikts, ka dalībvalstu reģioni, kas uzskaitīti minētā lēmuma I pielikuma 2. nodaļā, attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem tiek pasludināti par oficiāli brīviem no tuberkulozes. Itālija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina, ka Umbrijas reģions atbilst Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, lai to attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem varētu atzīt par oficiāli brīvu no tuberkulozes. Līdz ar to Umbrijas reģions būtu jāiekļauj Lēmuma 2003/467/EK I pielikuma 2. nodaļā. Tāpēc Lēmuma 2003/467/EK I pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Lēmumā 2003/467/EK (2) noteikts, ka dalībvalstu reģioni, kas uzskaitīti minētā lēmuma I pielikuma 2. nodaļā, attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem tiek pasludināti par oficiāli brīviem no tuberkulozes. Itālija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina, ka Umbrijas reģions atbilst Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, lai to attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem varētu atzīt par oficiāli brīvu no tuberkulozes. Līdz ar to Umbrijas reģions būtu jāiekļauj Lēmuma 2003/467/EK I pielikuma 2. nodaļā. Tāpēc Lēmuma 2003/467/EK I pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (3) | Turklāt Lēmumā 2003/467/EK noteikts, ka dalībvalstis un to reģioni, kas uzskaitīti minētā lēmuma III pielikuma 1. un 2. nodaļā, attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem tiek pasludināti par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes. Visi Polijas reģioni, izņemot Rietumpomožes vojevodistes deviņus povjatus, patlaban ir iekļauti minētajā lēmumā kā reģioni, kas ir oficiāli brīvi no govju enzootiskās leikozes. Polija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina, ka šie atlikušie deviņi povjati atbilst Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, lai tos attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem varētu atzīt par oficiāli no govju enzootiskās leikozes brīviem reģioniem. Polija ir attiecīgi iesniegusi pieteikumu, lai visa tās teritorija tiktu atzīta par oficiāli brīvu no govju enzootiskās leikozes. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Lēmumā 2003/467/EK noteikts, ka dalībvalstis un to reģioni, kas uzskaitīti minētā lēmuma III pielikuma 1. un 2. nodaļā, attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem tiek pasludināti par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes. Visi Polijas reģioni, izņemot Rietumpomožes vojevodistes deviņus povjatus, patlaban ir iekļauti minētajā lēmumā kā reģioni, kas ir oficiāli brīvi no govju enzootiskās leikozes. Polija ir iesniegusi Komisijai dokumentus, kas apliecina, ka šie atlikušie deviņi povjati atbilst Direktīvā 64/432/EEK paredzētajiem nosacījumiem, lai tos attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem varētu atzīt par oficiāli no govju enzootiskās leikozes brīviem reģioniem. Polija ir attiecīgi iesniegusi pieteikumu, lai visa tās teritorija tiktu atzīta par oficiāli brīvu no govju enzootiskās leikozes.

| (4) | Tāpēc Polija kā no govju enzootiskās leikozes oficiāli brīva dalībvalsts būtu jāiekļauj Lēmuma 2003/467/EK III pielikuma 1. nodaļā, un ieraksts par šo dalībvalsti minētā pielikuma 2. nodaļā būtu jāsvītro. Tāpēc Lēmuma 2003/467/EK III pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Polija kā no govju enzootiskās leikozes oficiāli brīva dalībvalsts būtu jāiekļauj Lēmuma 2003/467/EK III pielikuma 1. nodaļā, un ieraksts par šo dalībvalsti minētā pielikuma 2. nodaļā būtu jāsvītro. Tāpēc Lēmuma 2003/467/EK III pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Direktīvas 64/432/EEK 9. pantā paredzēts, ka dalībvalsts, kas ieviesusi obligāto valsts programmu govju infekciozā rinotraheīta vai Aujeski slimības kontrolei, attiecīgo programmu var iesniegt apstiprināšanai Komisijā. Tajā arī paredzēts, ka var būt vajadzīgas papildu garantijas Savienības iekšējā tirdzniecībā ar liellopiem vai cūkām. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 64/432/EEK 9. pantā paredzēts, ka dalībvalsts, kas ieviesusi obligāto valsts programmu govju infekciozā rinotraheīta vai Aujeski slimības kontrolei, attiecīgo programmu var iesniegt apstiprināšanai Komisijā. Tajā arī paredzēts, ka var būt vajadzīgas papildu garantijas Savienības iekšējā tirdzniecībā ar liellopiem vai cūkām.

| (6) | Direktīvas 64/432/EEK 10. pantā paredzēts, ka, ja dalībvalsts uzskata, ka tās teritorija vai teritorijas daļa ir brīva no govju infekciozā rinotraheīta vai Aujeski slimības, tā iesniedz Komisijai attiecīgus apliecinošus dokumentus. Tajā arī paredzēts, ka var būt vajadzīgas papildu garantijas Savienības iekšējā tirdzniecībā ar liellopiem vai cūkām. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvas 64/432/EEK 10. pantā paredzēts, ka, ja dalībvalsts uzskata, ka tās teritorija vai teritorijas daļa ir brīva no govju infekciozā rinotraheīta vai Aujeski slimības, tā iesniedz Komisijai attiecīgus apliecinošus dokumentus. Tajā arī paredzēts, ka var būt vajadzīgas papildu garantijas Savienības iekšējā tirdzniecībā ar liellopiem vai cūkām.

| (7) | Komisijas Lēmumā 2004/558/EK (3) ir apstiprinātas 1. tipa liellopu herpesvīrusa (BHV1) izraisīta govju infekciozā rinotraheīta kontroles un izskaušanas programmas, ko iesniegušas minētā lēmuma I pielikumā uzskaitītās dalībvalstis un kas attiecas uz minētajā pielikumā norādītajiem minēto dalībvalstu reģioniem, uz kuriem attiecina papildu garantijas attiecībā uz govju infekciozo rinotraheītu saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 9. pantu. Turklāt Lēmuma 2004/558/EK II pielikumā norādīti tie dalībvalstu reģioni, kurus uzskata par brīviem no BHV1 un uz kuriem attiecina papildu garantijas attiecībā uz govju infekciozo rinotraheītu saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas Lēmumā 2004/558/EK (3) ir apstiprinātas 1. tipa liellopu herpesvīrusa (BHV1) izraisīta govju infekciozā rinotraheīta kontroles un izskaušanas programmas, ko iesniegušas minētā lēmuma I pielikumā uzskaitītās dalībvalstis un kas attiecas uz minētajā pielikumā norādītajiem minēto dalībvalstu reģioniem, uz kuriem attiecina papildu garantijas attiecībā uz govju infekciozo rinotraheītu saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 9. pantu. Turklāt Lēmuma 2004/558/EK II pielikumā norādīti tie dalībvalstu reģioni, kurus uzskata par brīviem no BHV1 un uz kuriem attiecina papildu garantijas attiecībā uz govju infekciozo rinotraheītu saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu.

| (8) | Patlaban Lēmuma 2004/558/EK I pielikumā ir iekļauti Vācijas federālās zemes Ziemeļreinas-Vestfālenes administratīvie apgabali Ķelne un Diseldorfa. Minētie divi reģioni ir pēdējie atlikušie Vācijas reģioni, kuri vēl nav atzīti par brīviem no BHV1. |
| --- | --- |

(8)

Patlaban Lēmuma 2004/558/EK I pielikumā ir iekļauti Vācijas federālās zemes Ziemeļreinas-Vestfālenes administratīvie apgabali Ķelne un Diseldorfa. Minētie divi reģioni ir pēdējie atlikušie Vācijas reģioni, kuri vēl nav atzīti par brīviem no BHV1.

| (9) | Vācija ir iesniegusi Komisijai apliecinošus dokumentus, lai administratīvos apgabalus Ķelni un Diseldorfu varētu uzskatīt par brīviem no BHV1. Vācija ir attiecīgi iesniegusi pieteikumu, lai visa tās teritorija tiktu atzīta par brīvu no BHV1 un uz to varētu attiecināt papildu garantijas attiecībā uz govju infekciozo rinotraheītu saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Vācija ir iesniegusi Komisijai apliecinošus dokumentus, lai administratīvos apgabalus Ķelni un Diseldorfu varētu uzskatīt par brīviem no BHV1. Vācija ir attiecīgi iesniegusi pieteikumu, lai visa tās teritorija tiktu atzīta par brīvu no BHV1 un uz to varētu attiecināt papildu garantijas attiecībā uz govju infekciozo rinotraheītu saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu.

| (10) | Pēc Vācijas iesniegto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas administratīvie apgabali Ķelne un Diseldorfa būtu jāsvītro no Lēmuma 2004/558/EK I pielikuma un ieraksts par Vāciju tā II pielikumā būtu jāgroza, lai aptvertu visus minētās dalībvalsts reģionus. Tāpēc Lēmuma 2004/558/EK I un II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Vācijas iesniegto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas administratīvie apgabali Ķelne un Diseldorfa būtu jāsvītro no Lēmuma 2004/558/EK I pielikuma un ieraksts par Vāciju tā II pielikumā būtu jāgroza, lai aptvertu visus minētās dalībvalsts reģionus. Tāpēc Lēmuma 2004/558/EK I un II pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (11) | Ar Komisijas Lēmumu 2008/185/EK (4) ir noteiktas papildu garantijas attiecībā uz cūku pārvietošanu starp dalībvalstīm. Minētās garantijas ir saistītas ar dalībvalstu klasificēšanu pēc to statusa attiecībā uz Aujeski slimību. Lēmuma 2008/185/EK I pielikumā ir minētas dalībvalstis vai to reģioni, kas ir brīvi no Aujeski slimības un kur vakcinācija ir aizliegta, un tā II pielikumā minētas dalībvalstis vai to reģioni, kur ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai. |
| --- | --- |

(11)

Ar Komisijas Lēmumu 2008/185/EK (4) ir noteiktas papildu garantijas attiecībā uz cūku pārvietošanu starp dalībvalstīm. Minētās garantijas ir saistītas ar dalībvalstu klasificēšanu pēc to statusa attiecībā uz Aujeski slimību. Lēmuma 2008/185/EK I pielikumā ir minētas dalībvalstis vai to reģioni, kas ir brīvi no Aujeski slimības un kur vakcinācija ir aizliegta, un tā II pielikumā minētas dalībvalstis vai to reģioni, kur ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai.

| (12) | Itālija ir iesniegusi Komisijai apliecinošus dokumentus, lai varētu apstiprināt tās kontroles programmu Aujeski slimības izskaušanai Veneto reģionā un lai šo reģionu varētu pienācīgi iekļaut Lēmuma 2008/185/EK II pielikumā. Pēc minēto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas Veneto reģions būtu jāiekļauj Lēmuma 2008/185/EK II pielikumā. Tāpēc Lēmuma 2008/185/EK II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Itālija ir iesniegusi Komisijai apliecinošus dokumentus, lai varētu apstiprināt tās kontroles programmu Aujeski slimības izskaušanai Veneto reģionā un lai šo reģionu varētu pienācīgi iekļaut Lēmuma 2008/185/EK II pielikumā. Pēc minēto apliecinošo dokumentu izvērtēšanas Veneto reģions būtu jāiekļauj Lēmuma 2008/185/EK II pielikumā. Tāpēc Lēmuma 2008/185/EK II pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | Lēmuma 2008/185/EK II pielikumā patlaban ir iekļauta visa Polijas teritorija. Polija ir iesniegusi Komisijai apliecinošus dokumentus, lai Augustovas, Bjalistokas (białostocki, Białystok), Belskas, Hajnuvkas, Moņku, Sejnu, Semjatičes, Sokulkas, Suvalku (suwalski, Suwałki) reģionus varētu uzskatīt par brīviem no Aujeski slimības un lai šos reģionus varētu pienācīgi iekļaut Lēmuma 2008/185/EK I pielikumā. Pēc šo apliecinošo dokumentu izvērtēšanas minētie apgabali būtu jāsvītro no Lēmuma 2008/185/EK II pielikuma un būtu jāiekļauj tā I pielikumā. Tāpēc Lēmuma 2008/185/EK I un II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(13)

Lēmuma 2008/185/EK II pielikumā patlaban ir iekļauta visa Polijas teritorija. Polija ir iesniegusi Komisijai apliecinošus dokumentus, lai Augustovas, Bjalistokas (białostocki, Białystok), Belskas, Hajnuvkas, Moņku, Sejnu, Semjatičes, Sokulkas, Suvalku (suwalski, Suwałki) reģionus varētu uzskatīt par brīviem no Aujeski slimības un lai šos reģionus varētu pienācīgi iekļaut Lēmuma 2008/185/EK I pielikumā. Pēc šo apliecinošo dokumentu izvērtēšanas minētie apgabali būtu jāsvītro no Lēmuma 2008/185/EK II pielikuma un būtu jāiekļauj tā I pielikumā. Tāpēc Lēmuma 2008/185/EK I un II pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (14) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2003/467/EK, 2004/558/EK un 2008/185/EK. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2003/467/EK, 2004/558/EK un 2008/185/EK.

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2003/467/EK I un III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu.

2. pants

Lēmuma 2004/558/EK I un II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.

3. pants

Lēmuma 2008/185/EK I un II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma III pielikumu.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 22. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV 121, 29.7.1964., 1977/64. lpp.

1

(2)  Komisijas 2003. gada 23. jūnija Lēmums 2003/467/EK, ar ko nosaka no tuberkulozes, brucelozes un govju enzootiskās leikozes oficiāli brīvu statusu dažām dalībvalstīm un dalībvalstu reģioniem attiecībā uz liellopu ganāmpulkiem (OV L 156, 25.6.2003., 74. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2004. gada 15. jūlija Lēmums 2004/558/EK par Padomes Direktīvas 64/432/EEK ieviešanu attiecībā uz papildus garantijām Kopienas iekšējā liellopu tirdzniecībā sakarā ar liellopu infekciozo rinotraheītu un atsevišķu dalībvalstu iesniegto izskaušanas programmu apstiprināšanu (OV L 249, 23.7.2004., 20. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2008. gada 21. februāra Lēmums 2008/185/EK par papildu garantijām Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūkām attiecībā uz Aujeski cūku slimību un kritērijiem, ar kuriem nodrošina informāciju par šo slimību (OV L 59, 4.3.2008., 19. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Lēmuma 2003/467/EK I un III pielikumu groza šādi:

| 1) | I pielikuma 2. nodaļā ierakstu attiecībā uz Itāliju aizstāj ar šādu:

  “Itālijā:






  — | Abruco reģions: Peskāras province, |
| --- | --- | --- |

1)

I pielikuma 2. nodaļā ierakstu attiecībā uz Itāliju aizstāj ar šādu:

“Itālijā:

—

Abruco reģions: Peskāras province,

| — | Bolcāno province, |
| --- | --- |

—

Bolcāno province,

| — | Emīlijas-Romanjas reģions, |
| --- | --- |

—

Emīlijas-Romanjas reģions,

| — | Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions, |
| --- | --- |

—

Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions,

| — | Lacio reģions: Rieti, Viterbo province, |
| --- | --- |

—

Lacio reģions: Rieti, Viterbo province,

| — | Ligūrijas reģions, |
| --- | --- |

—

Ligūrijas reģions,

| — | Lombardijas reģions, |
| --- | --- |

—

Lombardijas reģions,

| — | Markes reģions: Ankonas, Askoli Pičēno, Fermo, Pezāro un Urbīno province, |
| --- | --- |

—

Markes reģions: Ankonas, Askoli Pičēno, Fermo, Pezāro un Urbīno province,

| — | Pjemontas reģions, |
| --- | --- |

—

Pjemontas reģions,

| — | Sardīnijas reģions: Kaljāri, Medio Kampidāno, Oljastras, Olbijas-Tempio, Oristāno province, |
| --- | --- |

—

Sardīnijas reģions: Kaljāri, Medio Kampidāno, Oljastras, Olbijas-Tempio, Oristāno province,

| — | Toskānas reģions, |
| --- | --- |

—

Toskānas reģions,

| — | Trento province, |
| --- | --- |

—

Trento province,

| — | Umbrijas reģions, |
| --- | --- |

—

Umbrijas reģions,

| — | Veneto reģions.”; |
| --- | --- |

—

Veneto reģions.”;

| 2) | III pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1. nodaļu aizstāj ar šādu:


  “1. NODAĻA


  No govju enzootiskās leikozes oficiāli brīvas dalībvalstis








  ISO kods | Dalībvalsts |
| --- | --- | --- | --- |
| BE | Beļģija |
| CZ | Čehijas Republika |
| DK | Dānija |
| DE | Vācija |
| EE | Igaunija |
| IE | Īrija |
| ES | Spānija |
| CY | Kipra |
| LV | Latvija |
| LT | Lietuva |
| LU | Luksemburga |
| NL | Nīderlande |
| AT | Austrija |
| PL | Polija |
| SI | Slovēnija |
| SK | Slovākija |
| FI | Somija |
| SE | Zviedrija |
| UK | Apvienotā Karaliste”; |

2)

III pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. nodaļu aizstāj ar šādu:

“1. NODAĻA

No govju enzootiskās leikozes oficiāli brīvas dalībvalstis

ISO kods

Dalībvalsts

BE

Beļģija

CZ

Čehijas Republika

DK

Dānija

DE

Vācija

EE

Igaunija

IE

Īrija

ES

Spānija

CY

Kipra

LV

Latvija

LT

Lietuva

LU

Luksemburga

NL

Nīderlande

AT

Austrija

PL

Polija

SI

Slovēnija

SK

Slovākija

FI

Somija

SE

Zviedrija

UK

Apvienotā Karaliste”;

| b) | pielikuma 2. nodaļā visu ierakstu par Poliju svītro. |
| --- | --- |

b)

pielikuma 2. nodaļā visu ierakstu par Poliju svītro.

---

II PIELIKUMS

Lēmuma 2004/558/EK I un II pielikumu aizstāj ar šādiem:

“I PIELIKUMS

| Dalībvalstis | Dalībvalstu reģioni, uz kuriem papildu garantijas attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu attiecina saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 9. pantu |
| --- | --- |
| Beļģija | Visi reģioni |
| Čehijas Republika | Visi reģioni |
| Itālija | Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions
  Trento autonomā province |
| Luksemburga | Visi reģioni |

Dalībvalstis

Dalībvalstu reģioni, uz kuriem papildu garantijas attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu attiecina saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 9. pantu

Beļģija

Visi reģioni

Čehijas Republika

Visi reģioni

Itālija

Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions

Trento autonomā province

Luksemburga

Visi reģioni

“II PIELIKUMS

| Dalībvalstis | Dalībvalstu reģioni, uz kuriem papildu garantijas attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu attiecina saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu |
| --- | --- |
| Dānija | Visi reģioni |
| Vācija | Visi reģioni |
| Itālija | Valles d'Aostas reģions
  Bolcāno autonomā province |
| Austrija | Visi reģioni |
| Somija | Visi reģioni |
| Zviedrija | Visi reģioni |
| Apvienotā Karaliste | Džērsija |

Dalībvalstis

Dalībvalstu reģioni, uz kuriem papildu garantijas attiecībā uz liellopu infekciozo rinotraheītu attiecina saskaņā ar Direktīvas 64/432/EEK 10. pantu

Dānija

Visi reģioni

Vācija

Visi reģioni

Itālija

Valles d'Aostas reģions

Bolcāno autonomā province

Austrija

Visi reģioni

Somija

Visi reģioni

Zviedrija

Visi reģioni

Apvienotā Karaliste

Džērsija

---

III PIELIKUMS

Lēmuma 2008/185/EK I un II pielikumu aizstāj ar šādiem:

“I PIELIKUMS

Dalībvalstis vai to reģioni, kas ir brīvi no Aujeski slimības un kur vakcinācija ir aizliegta

| ISO kods | Dalībvalsts | Reģioni |
| --- | --- | --- |
| BE | Beļģija | Visi reģioni |
| CZ | Čehijas Republika | Visi reģioni |
| DK | Dānija | Visi reģioni |
| DE | Vācija | Visi reģioni |
| IE | Īrija | Visi reģioni |
| FR | Francija | Šādi departamenti: Ēna (Ain, centrālās Austrumfrancijas departaments), Ēna (Aisne, Ziemeļfrancijas departaments), Aljē, Augšprovansas Alpi, Piejūras Alpi, Ardeša, Ardēni, Arjēža, Oba, Oda, Aveirona, Lejasreina, Bušdirona, Kalvadosa, Kantāla, Šaranta, Piejūras Šaranta, Šēra, Korēza, Kotdora, Kotdarmora, Krēza, Desevra, Dordoņa, Dū, Droma, Esona, Ēra, Ēra un Luāra, Finistēra, Gāra, Žēra, Žironda, Augšalpi, Odesēna, Augšgaronna, Augšluāra, Augšmarna, Augšpireneji, Augšreina, Augšsona, Augšsavoja, Augšvjenna, Ēro, Endra, Ila un Vilēna, Endra un Luāra, Izēra, Jura, Landa, Luāra, Atlantijas Luāra, Luāra un Šēra, Luarē, Lo, Lo un Garonna, Lozēra, Mēna un Luāra, Manša, Marna, Majēna, Merta un Mozele, Mēza, Morbiāna, Mozele, Njerva, Nora, Uāza, Orna, Parīze, Padekalē, Atlantijas Pireneji, Austrumpireneji, Pijdedoma, Reinjona, Rona, Sarta, Sona un Luāra, Savoja, Sēna un Marna, Piejūras Sēna, Sēna-Sandenī, Somma, Tarna, Tarna un Garonna, Belforas teritorija, Valdemarna, Valduāza, Vāra, Voklīza, Vandeja, Vjenna, Vogēzi, Jona, Ivelīna |
| IT | Itālija | Bolcāno autonomā province |
| CY | Kipra | Visi reģioni |
| LU | Luksemburga | Visi reģioni |
| HU | Ungārija | Visi reģioni |
| NL | Nīderlande | Visi reģioni |
| AT | Austrija | Visi reģioni |
| PL | Polija | Podlases vojevodistes šādi povjati: Augustova, Bjalistoka (białostocki, Białystok), Belska, Hajnuvka, Moņki, Sejni, Semjatiče, Sokulka, Suvalki (suwalski, Suwałki) |
| SI | Slovēnija | Visi reģioni |
| SK | Slovākija | Visi reģioni |
| FI | Somija | Visi reģioni |
| SE | Zviedrija | Visi reģioni |
| UK | Apvienotā Karaliste | Visi reģioni |

ISO kods

Dalībvalsts

Reģioni

BE

Beļģija

Visi reģioni

CZ

Čehijas Republika

Visi reģioni

DK

Dānija

Visi reģioni

DE

Vācija

Visi reģioni

IE

Īrija

Visi reģioni

FR

Francija

Šādi departamenti: Ēna (Ain, centrālās Austrumfrancijas departaments), Ēna (Aisne, Ziemeļfrancijas departaments), Aljē, Augšprovansas Alpi, Piejūras Alpi, Ardeša, Ardēni, Arjēža, Oba, Oda, Aveirona, Lejasreina, Bušdirona, Kalvadosa, Kantāla, Šaranta, Piejūras Šaranta, Šēra, Korēza, Kotdora, Kotdarmora, Krēza, Desevra, Dordoņa, Dū, Droma, Esona, Ēra, Ēra un Luāra, Finistēra, Gāra, Žēra, Žironda, Augšalpi, Odesēna, Augšgaronna, Augšluāra, Augšmarna, Augšpireneji, Augšreina, Augšsona, Augšsavoja, Augšvjenna, Ēro, Endra, Ila un Vilēna, Endra un Luāra, Izēra, Jura, Landa, Luāra, Atlantijas Luāra, Luāra un Šēra, Luarē, Lo, Lo un Garonna, Lozēra, Mēna un Luāra, Manša, Marna, Majēna, Merta un Mozele, Mēza, Morbiāna, Mozele, Njerva, Nora, Uāza, Orna, Parīze, Padekalē, Atlantijas Pireneji, Austrumpireneji, Pijdedoma, Reinjona, Rona, Sarta, Sona un Luāra, Savoja, Sēna un Marna, Piejūras Sēna, Sēna-Sandenī, Somma, Tarna, Tarna un Garonna, Belforas teritorija, Valdemarna, Valduāza, Vāra, Voklīza, Vandeja, Vjenna, Vogēzi, Jona, Ivelīna

IT

Itālija

Bolcāno autonomā province

CY

Kipra

Visi reģioni

LU

Luksemburga

Visi reģioni

HU

Ungārija

Visi reģioni

NL

Nīderlande

Visi reģioni

AT

Austrija

Visi reģioni

PL

Polija

Podlases vojevodistes šādi povjati: Augustova, Bjalistoka (białostocki, Białystok), Belska, Hajnuvka, Moņki, Sejni, Semjatiče, Sokulka, Suvalki (suwalski, Suwałki)

SI

Slovēnija

Visi reģioni

SK

Slovākija

Visi reģioni

FI

Somija

Visi reģioni

SE

Zviedrija

Visi reģioni

UK

Apvienotā Karaliste

Visi reģioni

“II PIELIKUMS

Dalībvalstis vai to reģioni, kurās ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai

| ISO kods | Dalībvalsts | Reģioni |
| --- | --- | --- |
| ES | Spānija | Visi reģioni |
| IT | Itālija | Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions
  Veneto reģions |
| LT | Lietuva | Visi reģioni |
| PL | Polija | Lejassilēzijas vojevodiste: visi povjati;
  Kujāvijas-Pomožes vojevodiste: visi povjati;
  Ļubļinas vojevodiste: visi povjati;
  Lubušas vojevodiste: visi povjati;
  Lodzas vojevodiste: visi povjati;
  Mazpolijas vojevodiste: visi povjati;
  Mazovijas vojevodiste: visi povjati;
  Opoles vojevodiste: visi povjati;
  Priekškarpatu vojevodiste: visi povjati;
  Podlases vojevodistes šādi povjati: Grajeva, Kolno, Lomža (łomżyński, Łomża), Visoke Mazovecke, Zambrova;
  Pomožes vojevodiste: visi povjati;
  Silēzijas vojevodiste: visi povjati;
  Sventokšiskas vojevodiste: visi povjati;
  Varmijas-Mazūrijas vojevodiste: visi povjati;
  Lielpolijas vojevodiste: visi povjati;
  Rietumpomožes vojevodiste: visi povjati |

ISO kods

Dalībvalsts

Reģioni

ES

Spānija

Visi reģioni

IT

Itālija

Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions

Veneto reģions

LT

Lietuva

Visi reģioni

PL

Polija

Lejassilēzijas vojevodiste: visi povjati;

Kujāvijas-Pomožes vojevodiste: visi povjati;

Ļubļinas vojevodiste: visi povjati;

Lubušas vojevodiste: visi povjati;

Lodzas vojevodiste: visi povjati;

Mazpolijas vojevodiste: visi povjati;

Mazovijas vojevodiste: visi povjati;

Opoles vojevodiste: visi povjati;

Priekškarpatu vojevodiste: visi povjati;

Podlases vojevodistes šādi povjati: Grajeva, Kolno, Lomža (łomżyński, Łomża), Visoke Mazovecke, Zambrova;

Pomožes vojevodiste: visi povjati;

Silēzijas vojevodiste: visi povjati;

Sventokšiskas vojevodiste: visi povjati;

Varmijas-Mazūrijas vojevodiste: visi povjati;

Lielpolijas vojevodiste: visi povjati;

Rietumpomožes vojevodiste: visi povjati

---

| 24.5.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 135/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 135/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/889

(2017. gada 23. maijs),

ar kuru Komoru Salu Savienību nosaka par nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 31. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

IEVADS

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, demaršiem attiecībā uz valstīm, kam noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, nesadarbīgu valstu saraksta izveidi, izslēgšanu no nesadarbīgu valstu saraksta, nesadarbīgu valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, demaršiem attiecībā uz valstīm, kam noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, nesadarbīgu valstu saraksta izveidi, izslēgšanu no nesadarbīgu valstu saraksta, nesadarbīgu valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai ir saistoši kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai ir saistoši kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (4) | Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana pamatojas uz visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana pamatojas uz visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

| (5) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

| (6) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 12. panta 2. punktu zvejas produktus drīkst importēt Savienībā tikai tad, ja tiem ir pievienots minētās regulas prasībām atbilstošs nozvejas sertifikāts. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 12. panta 2. punktu zvejas produktus drīkst importēt Savienībā tikai tad, ja tiem ir pievienots minētās regulas prasībām atbilstošs nozvejas sertifikāts.

| (7) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecīgas karoga valsts apstiprinātus nozvejas sertifikātus drīkst pieņemt tikai tad, ja minētā valsts Komisijai paziņo par pasākumiem, kuri attiecas uz tās zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanu, kontroli un izpildes panākšanu. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecīgas karoga valsts apstiprinātus nozvejas sertifikātus drīkst pieņemt tikai tad, ja minētā valsts Komisijai paziņo par pasākumiem, kuri attiecas uz tās zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanu, kontroli un izpildes panākšanu.

| (8) | Komoru Salu Savienība (turpmāk “Komoru Salas”) nav iesniegusi Komisijai savu karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Komoru Salu Savienība (turpmāk “Komoru Salas”) nav iesniegusi Komisijai savu karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu.

| (9) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisija administratīvi sadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz šīs regulas nozvejas sertificēšanas noteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisija administratīvi sadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz šīs regulas nozvejas sertificēšanas noteikumu īstenošanu.

| (10) | Pamatojoties uz NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā minēto informāciju, Komisija uzskatīja: ir nepārprotamas pazīmes, ka Komoru Salu Savienība nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai ir saistoši kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu vai izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā minēto informāciju, Komisija uzskatīja: ir nepārprotamas pazīmes, ka Komoru Salu Savienība nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai ir saistoši kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu vai izskaustu NNN zveju.

| (11) | Tāpēc, ievērojot NNN zvejas regulas 32. pantu, Komisija ar 2015. gada 1. oktobra lēmumu (2) nolēma paziņot Komoru Salām par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss saskaņā ar NNN zvejas regulu. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc, ievērojot NNN zvejas regulas 32. pantu, Komisija ar 2015. gada 1. oktobra lēmumu (2) nolēma paziņot Komoru Salām par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss saskaņā ar NNN zvejas regulu.

2

| (12) | 2015. gada 1. oktobra lēmumā iekļāva informāciju par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija šāda statusa iespējamības noteikšanas pamatā. |
| --- | --- |

(12)

2015. gada 1. oktobra lēmumā iekļāva informāciju par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija šāda statusa iespējamības noteikšanas pamatā.

| (13) | Reizē ar lēmuma paziņošanu Komoru Salām nosūtīja vēstuli, kurā Komoru Salas tika aicinātas ciešā sadarbībā ar Komisiju īstenot rīcības plānu, kas vajadzīgs, lai novērstu konstatētos trūkumus. |
| --- | --- |

(13)

Reizē ar lēmuma paziņošanu Komoru Salām nosūtīja vēstuli, kurā Komoru Salas tika aicinātas ciešā sadarbībā ar Komisiju īstenot rīcības plānu, kas vajadzīgs, lai novērstu konstatētos trūkumus.

| (14) | Konkrēti Komisija Komoru Salas aicināja: i) veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu Komisijas ierosinātajā rīcības plānā iekļautās darbības; ii) novērtēt Komisijas ierosinātajā rīcības plānā iekļauto darbību īstenošanu; iii) ik pēc sešiem mēnešiem sūtīt Komisijai sīki izstrādātu ziņojumu, kurā novērtēts, cik sekmīga bijusi katras darbības īstenošana, cita starpā tās individuālā un/vai vispārējā efektivitāte attiecībā uz tādas zvejniecību kontroles sistēmas nodrošināšanu, kas atbilst valsts pienākumiem, kuri saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij ir saistoši, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(14)

Konkrēti Komisija Komoru Salas aicināja: i) veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu Komisijas ierosinātajā rīcības plānā iekļautās darbības; ii) novērtēt Komisijas ierosinātajā rīcības plānā iekļauto darbību īstenošanu; iii) ik pēc sešiem mēnešiem sūtīt Komisijai sīki izstrādātu ziņojumu, kurā novērtēts, cik sekmīga bijusi katras darbības īstenošana, cita starpā tās individuālā un/vai vispārējā efektivitāte attiecībā uz tādas zvejniecību kontroles sistēmas nodrošināšanu, kas atbilst valsts pienākumiem, kuri saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij ir saistoši, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (15) | Komoru Salām tika dota iespēja rakstiski un mutiski reaģēt uz problemātiskajiem jautājumiem, kas skaidri norādīti 2015. gada 1. oktobra lēmumā, kā arī uz citu Komisijas paziņoto attiecīgo informāciju, un tādējādi tām bija iespēja iesniegt pierādījumus, kas atspēko vai papildina 2015. gada 1. oktobra lēmumā nosauktos faktus. Komoru Salām apliecināja, ka tām ir tiesības lūgt vai sniegt papildu informāciju. |
| --- | --- |

(15)

Komoru Salām tika dota iespēja rakstiski un mutiski reaģēt uz problemātiskajiem jautājumiem, kas skaidri norādīti 2015. gada 1. oktobra lēmumā, kā arī uz citu Komisijas paziņoto attiecīgo informāciju, un tādējādi tām bija iespēja iesniegt pierādījumus, kas atspēko vai papildina 2015. gada 1. oktobra lēmumā nosauktos faktus. Komoru Salām apliecināja, ka tām ir tiesības lūgt vai sniegt papildu informāciju.

| (16) | Ar 2015. gada 1. oktobra lēmumu un vēstuli Komisija uzsāka dialoga procesu ar Komoru Salām un norādīja, ka Komisijas ieskatā seši mēneši ir pietiekami ilgs laiks, lai sasniegtu sagaidāmos rezultātus. |
| --- | --- |

(16)

Ar 2015. gada 1. oktobra lēmumu un vēstuli Komisija uzsāka dialoga procesu ar Komoru Salām un norādīja, ka Komisijas ieskatā seši mēneši ir pietiekami ilgs laiks, lai sasniegtu sagaidāmos rezultātus.

| (17) | Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Komoru Salu mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko tās iesniedza pēc 2015. gada 1. oktobra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā. Komoru Salas tika mutiski vai rakstiski informētas par Komisijas apsvērumiem. |
| --- | --- |

(17)

Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Komoru Salu mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko tās iesniedza pēc 2015. gada 1. oktobra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā. Komoru Salas tika mutiski vai rakstiski informētas par Komisijas apsvērumiem.

| (18) | Ņemot vērā apkopotos elementus, kā norādīts 37.–93. apsvērumā, Komisija uzskata, ka Komoru Salas nav pietiekami risinājušas 2015. gada 1. oktobra lēmumā aprakstītās problēmas un novērsušas ar tām saistītos trūkumus. Komoru Salas nav arī pilnībā īstenojušas lēmumam pievienotajā rīcības plānā ierosinātos pasākumus. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā apkopotos elementus, kā norādīts 37.–93. apsvērumā, Komisija uzskata, ka Komoru Salas nav pietiekami risinājušas 2015. gada 1. oktobra lēmumā aprakstītās problēmas un novērsušas ar tām saistītos trūkumus. Komoru Salas nav arī pilnībā īstenojušas lēmumam pievienotajā rīcības plānā ierosinātos pasākumus.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ KOMORU SALĀM

PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ KOMORU SALĀM

| (19) | 2015. gada 1. oktobrī Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu paziņoja Komoru Salām, ka tā apsver iespēju noteikt Komoru Salām nesadarbīgas trešās valsts statusu (3). |
| --- | --- |

(19)

2015. gada 1. oktobrī Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu paziņoja Komoru Salām, ka tā apsver iespēju noteikt Komoru Salām nesadarbīgas trešās valsts statusu (3).

3

| (20) | Komisija ierosināja Komoru Salām ciešā sadarbībā ar tās dienestiem īstenot rīcības plānu, kura mērķis ir novērst Komisijas 2015. gada 1. oktobra lēmumā konstatētos trūkumus. |
| --- | --- |

(20)

Komisija ierosināja Komoru Salām ciešā sadarbībā ar tās dienestiem īstenot rīcības plānu, kura mērķis ir novērst Komisijas 2015. gada 1. oktobra lēmumā konstatētos trūkumus.

| (21) | Galvenie Komisijas konstatētie trūkumi bija saistīti ar nespēju pildīt starptautisko tiesību aktu uzliktās saistības, jo īpaši ar atbilstīga tiesiskā regulējuma un reģistrācijas un licencēšanas procedūru pieņemšanu, Komoru Salu reģistra kārtošanu, sadarbības un informācijas apmaiņas neesību starp Komoru Salu pārvaldes iestādēm un trešām valstīm, kuru ūdeņos darbojas Komoru Salu kuģi, un atbilstīgas un efektīvas uzraudzības un atturošu sankciju sistēmas neesību. Citi konstatētie trūkumi ir vairāk vispārēji un attiecas uz starptautisko saistību, tostarp reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) pieņemto ieteikumu un rezolūciju nepildīšanu. Tika norādīts, ka netiek konsekventi ievēroti arī tādu attiecīgo struktūru ieteikumi un rezolūcijas kā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskais rīcības plāns nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanai (NNN zvejas SRP) un FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgās vadlīnijas. Tomēr nesaistošu ieteikumu un rezolūciju nekonsekventa ievērošana tika uzskatīta tikai par papildinošiem, nevis galvenajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(21)

Galvenie Komisijas konstatētie trūkumi bija saistīti ar nespēju pildīt starptautisko tiesību aktu uzliktās saistības, jo īpaši ar atbilstīga tiesiskā regulējuma un reģistrācijas un licencēšanas procedūru pieņemšanu, Komoru Salu reģistra kārtošanu, sadarbības un informācijas apmaiņas neesību starp Komoru Salu pārvaldes iestādēm un trešām valstīm, kuru ūdeņos darbojas Komoru Salu kuģi, un atbilstīgas un efektīvas uzraudzības un atturošu sankciju sistēmas neesību. Citi konstatētie trūkumi ir vairāk vispārēji un attiecas uz starptautisko saistību, tostarp reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) pieņemto ieteikumu un rezolūciju nepildīšanu. Tika norādīts, ka netiek konsekventi ievēroti arī tādu attiecīgo struktūru ieteikumi un rezolūcijas kā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskais rīcības plāns nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanai (NNN zvejas SRP) un FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgās vadlīnijas. Tomēr nesaistošu ieteikumu un rezolūciju nekonsekventa ievērošana tika uzskatīta tikai par papildinošiem, nevis galvenajiem pierādījumiem.

FAO

| (22) | 2016. gada 5. janvārī Komisija sarīkoja telefonisku konferenci ar Komoru Salu iestādēm, kurā uzsvēra, cik svarīgi Komoru Salām ir reaģēt uz 2015. gada 1. oktobra lēmumu. |
| --- | --- |

(22)

2016. gada 5. janvārī Komisija sarīkoja telefonisku konferenci ar Komoru Salu iestādēm, kurā uzsvēra, cik svarīgi Komoru Salām ir reaģēt uz 2015. gada 1. oktobra lēmumu.

| (23) | Ar 2016. gada 6. janvāri datētā vēstulē, kura Komisiju sasniedza 2016. gada 29. janvārī, Komoru Salas informēja Komisiju par institucionālo kārtību, kas izveidota, lai novērstu 2015. gada 1. oktobra lēmumā konstatētos trūkumus. Šai vēstulei bija pievienoti apliecinošie dokumenti. |
| --- | --- |

(23)

Ar 2016. gada 6. janvāri datētā vēstulē, kura Komisiju sasniedza 2016. gada 29. janvārī, Komoru Salas informēja Komisiju par institucionālo kārtību, kas izveidota, lai novērstu 2015. gada 1. oktobra lēmumā konstatētos trūkumus. Šai vēstulei bija pievienoti apliecinošie dokumenti.

| (24) | 2016. gada 16. martā Briselē notika Komisijas un Komoru Salu apspriešanās. Šajā sanāksmē Komoru Salas jo īpaši pauda apņemšanos atrisināt ar Komoru Salu reģistra pārvaldību saistītos problemātiskos jautājumus. Minētās sanāksmes laikā Komoru Salas iesniedza to zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu sarakstu, kas, jādomā, ir Komoru Salu karoga kuģi. |
| --- | --- |

(24)

2016. gada 16. martā Briselē notika Komisijas un Komoru Salu apspriešanās. Šajā sanāksmē Komoru Salas jo īpaši pauda apņemšanos atrisināt ar Komoru Salu reģistra pārvaldību saistītos problemātiskos jautājumus. Minētās sanāksmes laikā Komoru Salas iesniedza to zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu sarakstu, kas, jādomā, ir Komoru Salu karoga kuģi.

| (25) | Komoru Salu iestādes 2016. gada 31. martā iesniedza ministra rīkojumu, ar ko izveido apvienoto komiteju, kurā darbojas par kuģu reģistrēšanu atbildīgās iestādes un par zvejniecību atbildīgās iestādes. 2016. gada 2. aprīlī Komoru Salas iesniedza apkārtraksta projektu par Komoru Salu reģistra pārvaldību, un Komisija uz to atbildēja ar 2016. gada 13. aprīļa vēstuli. |
| --- | --- |

(25)

Komoru Salu iestādes 2016. gada 31. martā iesniedza ministra rīkojumu, ar ko izveido apvienoto komiteju, kurā darbojas par kuģu reģistrēšanu atbildīgās iestādes un par zvejniecību atbildīgās iestādes. 2016. gada 2. aprīlī Komoru Salas iesniedza apkārtraksta projektu par Komoru Salu reģistra pārvaldību, un Komisija uz to atbildēja ar 2016. gada 13. aprīļa vēstuli.

| (26) | 2016. gada 30. aprīlī un 2. maijā Komoru Salas elektroniski iesniedza: i) vēstuli, kurā bija izklāstīti pagaidu pasākumi, kas pieņemti attiecībā uz Komoru Salu reģistra un Komoru Salu zvejas flotes un ar zveju saistītās flotes pārvaldību; ii) grozītu apkārtrakstu, kas parakstīts 2016. gada 25. aprīlī un ar ko aptur zvejas kuģu un ar zveju saistītu kuģu reģistrēšanu zem Komoru Salu karoga; iii) to zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu sarakstu, kas, jādomā, ir Komoru Salu karoga kuģi (atšķirīgs no 2016. gada 16. marta saraksta); iv) vēstules (kopijas), kuras nosūtītas trijām reģionālajām zvejniecības organizācijām, kuru pārvaldības apgabalos darbojas Komoru Salu zvejas kuģi un ar zveju saistīti kuģi, un v) trešai valstij tiesiskās palīdzības sakarībā nosūtītas vēstules kopiju. Daži no šiem dokumentiem 2016. gada 18. maijā tika saņemti arī papīra versijā. Vēl šajā otrajā sūtījumā bija: i) paskaidrojoša pavadvēstule; ii) jauns to zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu saraksts, kas, jādomā, ir Komoru Salu karoga kuģi (atšķirīgs no iepriekš minētajiem sarakstiem), un iii) pagaidu reģistrācijas apliecība bez paraksta. Komisija uz šiem sūtījumiem reaģēja 2016. gada 31. maijā (elektroniski) un 13. jūnijā (ar vēstuli. Abās atbildēs Komisija uzsvēra, ka Komoru Salām jāveic pienācīgi papildu pasākumi attiecībā uz Komoru Salu zvejas floti un ar zveju saistīto floti, jo īpaši tādās jomās kā noteikumu izpildes panākšana un sadarbība ar dalībvalstīm, ar trešo piekrastes un ostas valstu kompetentajām iestādēm, kā arī ar reģionālajām zvejniecības organizācijām. Komisija turklāt atzīmēja, ka vairākiem zvejas kuģiem un ar zveju saistītiem kuģiem tiesības peldēt zem Komoru Salu karoga, iespējams, ir piešķirtas jau pēc reģistrācijas apturēšanas saskaņā ar 2016. gada 25. aprīlī parakstīto apkārtrakstu. |
| --- | --- |

(26)

2016. gada 30. aprīlī un 2. maijā Komoru Salas elektroniski iesniedza: i) vēstuli, kurā bija izklāstīti pagaidu pasākumi, kas pieņemti attiecībā uz Komoru Salu reģistra un Komoru Salu zvejas flotes un ar zveju saistītās flotes pārvaldību; ii) grozītu apkārtrakstu, kas parakstīts 2016. gada 25. aprīlī un ar ko aptur zvejas kuģu un ar zveju saistītu kuģu reģistrēšanu zem Komoru Salu karoga; iii) to zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu sarakstu, kas, jādomā, ir Komoru Salu karoga kuģi (atšķirīgs no 2016. gada 16. marta saraksta); iv) vēstules (kopijas), kuras nosūtītas trijām reģionālajām zvejniecības organizācijām, kuru pārvaldības apgabalos darbojas Komoru Salu zvejas kuģi un ar zveju saistīti kuģi, un v) trešai valstij tiesiskās palīdzības sakarībā nosūtītas vēstules kopiju. Daži no šiem dokumentiem 2016. gada 18. maijā tika saņemti arī papīra versijā. Vēl šajā otrajā sūtījumā bija: i) paskaidrojoša pavadvēstule; ii) jauns to zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu saraksts, kas, jādomā, ir Komoru Salu karoga kuģi (atšķirīgs no iepriekš minētajiem sarakstiem), un iii) pagaidu reģistrācijas apliecība bez paraksta. Komisija uz šiem sūtījumiem reaģēja 2016. gada 31. maijā (elektroniski) un 13. jūnijā (ar vēstuli. Abās atbildēs Komisija uzsvēra, ka Komoru Salām jāveic pienācīgi papildu pasākumi attiecībā uz Komoru Salu zvejas floti un ar zveju saistīto floti, jo īpaši tādās jomās kā noteikumu izpildes panākšana un sadarbība ar dalībvalstīm, ar trešo piekrastes un ostas valstu kompetentajām iestādēm, kā arī ar reģionālajām zvejniecības organizācijām. Komisija turklāt atzīmēja, ka vairākiem zvejas kuģiem un ar zveju saistītiem kuģiem tiesības peldēt zem Komoru Salu karoga, iespējams, ir piešķirtas jau pēc reģistrācijas apturēšanas saskaņā ar 2016. gada 25. aprīlī parakstīto apkārtrakstu.

| (27) | Komoru Salas 2016. gada 31. maijā iesniedza: i) rīcības plānu, kura pamatā bija Komisijas ierosinātais plāns; ii) zvejniecības tiesiskā regulējuma, tostarp sankciju sistēmas grozījumu projektu un iii) kopsavilkumu par Komoru Salu pienākumiem, kuri tām kā karoga valstij jāpilda saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(27)

Komoru Salas 2016. gada 31. maijā iesniedza: i) rīcības plānu, kura pamatā bija Komisijas ierosinātais plāns; ii) zvejniecības tiesiskā regulējuma, tostarp sankciju sistēmas grozījumu projektu un iii) kopsavilkumu par Komoru Salu pienākumiem, kuri tām kā karoga valstij jāpilda saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem.

| (28) | Komisija vairākkārt – 2016. gada 8., 21., 28. un 29. jūnijā – mutiski un rakstiski paskaidroja Komoru Salām, cik būtiski ir saņemt atbildi uz Komisijas 2016. gada 31. maija un 13. jūnija sūtījumiem. |
| --- | --- |

(28)

Komisija vairākkārt – 2016. gada 8., 21., 28. un 29. jūnijā – mutiski un rakstiski paskaidroja Komoru Salām, cik būtiski ir saņemt atbildi uz Komisijas 2016. gada 31. maija un 13. jūnija sūtījumiem.

| (29) | Komoru Salas turklāt 2016. gada 7. jūlijā un 11. jūlijā informēja Komisiju par turpmāku informācijas apmaiņu starp Komoru Salu iestādēm un reģionālo zvejniecības organizāciju attiecībā uz Komoru Salu zvejas floti un ar zveju saistīto floti. Šajā sakarībā Komoru Salas iesniedza jaunu, no iepriekš minētajiem sarakstiem atšķirīgu to zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu sarakstu, kas, jādomā, ir Komoru Salu karoga kuģi. |
| --- | --- |

(29)

Komoru Salas turklāt 2016. gada 7. jūlijā un 11. jūlijā informēja Komisiju par turpmāku informācijas apmaiņu starp Komoru Salu iestādēm un reģionālo zvejniecības organizāciju attiecībā uz Komoru Salu zvejas floti un ar zveju saistīto floti. Šajā sakarībā Komoru Salas iesniedza jaunu, no iepriekš minētajiem sarakstiem atšķirīgu to zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu sarakstu, kas, jādomā, ir Komoru Salu karoga kuģi.

| (30) | Ar 2016. gada 20. jūlija vēstuli Komisija Komoru Salu iestādēm piedāvāja apmeklēt Komoru Salas. |
| --- | --- |

(30)

Ar 2016. gada 20. jūlija vēstuli Komisija Komoru Salu iestādēm piedāvāja apmeklēt Komoru Salas.

| (31) | Komoru Salu iestādes uz Komisijas 2016. gada 31. maija un 13. jūnija sūtījumiem reaģēja ar 2016. gada 20. jūlija vēstuli, kurā atgādināja, ka saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras kodeksu, kas izveidots ar 2007. gada 29. augusta Likumu Nr. 07–011/AU, un 2015. gada 15. aprīļa Dekrētu Nr. 15–050/PR Komoru Salu kuģi drīkst darboties ārpus Komoru Salu ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ) tikai tad, ja tiem ir Komoru Salu iestāžu atļauja, un Komoru Salu zvejas kuģi vai ar zveju saistīti kuģi nedrīkst zvejot vai veikt ar zveju saistītas darbības ārpus Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetencē esošā apgabala. Turklāt Komoru Salas lūdza Komisiju arī informēt dalībvalstu kompetentās iestādes par stāvokli attiecībā uz Komoru Salu zvejas floti un ar zveju saistīto floti un lūgt, lai tās nosūta Komoru Salu iestādēm to rīcībā esošo attiecīgo informāciju par minēto kuģu darbībām. Komisija 2016. gada 27. jūlijā un 28. jūlijā Komoru Salām atbildēja, sniedzot prasīto informāciju un lūdzot sīkākus paskaidrojumus. Turklāt Komisija 2016. gada 5. augustā rakstveidā nosūtīja dalībvalstu kompetentajām iestādēm Komoru Salu sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(31)

Komoru Salu iestādes uz Komisijas 2016. gada 31. maija un 13. jūnija sūtījumiem reaģēja ar 2016. gada 20. jūlija vēstuli, kurā atgādināja, ka saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras kodeksu, kas izveidots ar 2007. gada 29. augusta Likumu Nr. 07–011/AU, un 2015. gada 15. aprīļa Dekrētu Nr. 15–050/PR Komoru Salu kuģi drīkst darboties ārpus Komoru Salu ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ) tikai tad, ja tiem ir Komoru Salu iestāžu atļauja, un Komoru Salu zvejas kuģi vai ar zveju saistīti kuģi nedrīkst zvejot vai veikt ar zveju saistītas darbības ārpus Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) kompetencē esošā apgabala. Turklāt Komoru Salas lūdza Komisiju arī informēt dalībvalstu kompetentās iestādes par stāvokli attiecībā uz Komoru Salu zvejas floti un ar zveju saistīto floti un lūgt, lai tās nosūta Komoru Salu iestādēm to rīcībā esošo attiecīgo informāciju par minēto kuģu darbībām. Komisija 2016. gada 27. jūlijā un 28. jūlijā Komoru Salām atbildēja, sniedzot prasīto informāciju un lūdzot sīkākus paskaidrojumus. Turklāt Komisija 2016. gada 5. augustā rakstveidā nosūtīja dalībvalstu kompetentajām iestādēm Komoru Salu sniegto informāciju.

IOTC

| (32) | Komoru Salas 2016. gada 11. augustā iesniedza apvienotās komitejas pirmās sanāksmes protokolu; šajā sanāksmē 2016. gada 2. augustā tikās par kuģu reģistrēšanu atbildīgās iestādes un par zvejniecību atbildīgās iestādes. Sanāksmes galvenais ieteikums bija noteikt sešu mēnešu labvēlības periodu zvejas kuģiem un ar zveju saistītiem kuģiem, kuri peld ar Komoru Salu karogu un bez Komoru Salu iestāžu atļaujas darbojas ārpus Komoru Salu EEZ, kā arī darbojas ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala. Labvēlības perioda mērķis bija informēt šo kuģu operatorus par viņu saistībām saskaņā ar Komoru Salu tiesisko regulējumu, kas reglamentē zvejniecību. |
| --- | --- |

(32)

Komoru Salas 2016. gada 11. augustā iesniedza apvienotās komitejas pirmās sanāksmes protokolu; šajā sanāksmē 2016. gada 2. augustā tikās par kuģu reģistrēšanu atbildīgās iestādes un par zvejniecību atbildīgās iestādes. Sanāksmes galvenais ieteikums bija noteikt sešu mēnešu labvēlības periodu zvejas kuģiem un ar zveju saistītiem kuģiem, kuri peld ar Komoru Salu karogu un bez Komoru Salu iestāžu atļaujas darbojas ārpus Komoru Salu EEZ, kā arī darbojas ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala. Labvēlības perioda mērķis bija informēt šo kuģu operatorus par viņu saistībām saskaņā ar Komoru Salu tiesisko regulējumu, kas reglamentē zvejniecību.

IOTC

| (33) | Turklāt 2016. gada 18. augustā dalībvalsts kompetentās iestādes informēja Komisiju par to, ka eksistē apkārtraksts, kuru 2016. gada 8. augustā parakstījusi par kuģu reģistrēšanu atbildīgā Komoru Salu pārvaldes iestāde. Ar šo apkārtrakstu cita starpā atceļ Komoru Salu karoga zvejas kuģu un ar zveju saistītu kuģu reģistrēšanas apturēšanu. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt 2016. gada 18. augustā dalībvalsts kompetentās iestādes informēja Komisiju par to, ka eksistē apkārtraksts, kuru 2016. gada 8. augustā parakstījusi par kuģu reģistrēšanu atbildīgā Komoru Salu pārvaldes iestāde. Ar šo apkārtrakstu cita starpā atceļ Komoru Salu karoga zvejas kuģu un ar zveju saistītu kuģu reģistrēšanas apturēšanu.

| (34) | Sākot ar 2016. gada maiju, Komisija ir arī pilnībā informēta par savstarpējās palīdzības pieprasījumiem, kurus saskaņā ar NNN zvejas regulas 51. pantu dalībvalstu un citu trešo valstu kompetentās iestādes Komoru Salu iestādēm nosūtījušas attiecībā uz Komoru Salu zvejas kuģu un ar zveju saistītu kuģu statusu un darbībām, kā arī par atbildēm, kas saņemtas no minētajām iestādēm. Informāciju par šīs flotes statusu un darbībām Komisija ir saņēmusi arī no citiem avotiem, tai skaitā no trešām valstīm. Šī informācija tika uzskatīta par apstiprinošiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(34)

Sākot ar 2016. gada maiju, Komisija ir arī pilnībā informēta par savstarpējās palīdzības pieprasījumiem, kurus saskaņā ar NNN zvejas regulas 51. pantu dalībvalstu un citu trešo valstu kompetentās iestādes Komoru Salu iestādēm nosūtījušas attiecībā uz Komoru Salu zvejas kuģu un ar zveju saistītu kuģu statusu un darbībām, kā arī par atbildēm, kas saņemtas no minētajām iestādēm. Informāciju par šīs flotes statusu un darbībām Komisija ir saņēmusi arī no citiem avotiem, tai skaitā no trešām valstīm. Šī informācija tika uzskatīta par apstiprinošiem pierādījumiem.

| (35) | 2016. gada 23.–26. augustā Komisija apmeklēja attiecīgās Komoru Salu iestādes. Komisijas apmeklējuma laikā Komoru Salu iestādēm bija iespēja informēt Komisiju par jaunākajiem notikumiem. Komisija 2016. gada 30. augustā un 2. septembrī nosūtīja Komoru Salām turpmāku informāciju un papildu informācijas un dokumentu pieprasījumus. Komoru Salu iestādes apliecināja šo sūtījumu saņemšanu attiecīgi 2016. gada 2. septembrī un 4. septembrī. |
| --- | --- |

(35)

2016. gada 23.–26. augustā Komisija apmeklēja attiecīgās Komoru Salu iestādes. Komisijas apmeklējuma laikā Komoru Salu iestādēm bija iespēja informēt Komisiju par jaunākajiem notikumiem. Komisija 2016. gada 30. augustā un 2. septembrī nosūtīja Komoru Salām turpmāku informāciju un papildu informācijas un dokumentu pieprasījumus. Komoru Salu iestādes apliecināja šo sūtījumu saņemšanu attiecīgi 2016. gada 2. septembrī un 4. septembrī.

| (36) | Ar 2016. gada 28. oktobra vēstuli Komisija paziņoja Komoru Salu iestādēm informāciju, kura apliecina, ka laikposmā no 2016. gada aprīļa līdz jūnijam Rietumāfrikas piekrastē ir bijis līdz 21 gadījumam, kad Komoru Salu zvejas kuģi un ar zveju saistīti kuģi ir piedalījušies jūrā notiekošā nozveju pārkraušanā citā kuģī. Vienlaikus Komisija atgādināja savas bažas par problēmām, kas saistītas ar Komoru Salu reģistra pārvaldību. |
| --- | --- |

(36)

Ar 2016. gada 28. oktobra vēstuli Komisija paziņoja Komoru Salu iestādēm informāciju, kura apliecina, ka laikposmā no 2016. gada aprīļa līdz jūnijam Rietumāfrikas piekrastē ir bijis līdz 21 gadījumam, kad Komoru Salu zvejas kuģi un ar zveju saistīti kuģi ir piedalījušies jūrā notiekošā nozveju pārkraušanā citā kuģī. Vienlaikus Komisija atgādināja savas bažas par problēmām, kas saistītas ar Komoru Salu reģistra pārvaldību.

3.   NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANA KOMORU SALĀM

NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANA KOMORU SALĀM

| (37) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija, ņemot vērā 2015. gada 1. oktobra lēmuma konstatējumus un Komoru Salu sniegto attiecīgo informāciju, kā arī ierosināto rīcības plānu un īstenotos stāvokļa uzlabošanas pasākumus, ir pārskatījusi to, kā Komoru Salas karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā ir pildījušas savas starptautiskās saistības. Šajā pārskatīšanā Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija, ņemot vērā 2015. gada 1. oktobra lēmuma konstatējumus un Komoru Salu sniegto attiecīgo informāciju, kā arī ierosināto rīcības plānu un īstenotos stāvokļa uzlabošanas pasākumus, ir pārskatījusi to, kā Komoru Salas karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā ir pildījušas savas starptautiskās saistības. Šajā pārskatīšanā Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

3.1.   Pasākumi attiecībā uz NNN zvejas kuģu un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāru konstatēšanu (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

Pasākumi attiecībā uz NNN zvejas kuģu un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāru konstatēšanu (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

| (38) | Kā atzīmēts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 36. apsvērumā, Komisija ir secinājusi, ka Komoru Salas nav izpildījušas pienākumus, kuri saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valstij ir saistoši attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt Komoru Salu karoga zvejas kuģi vai valstspiederīgie, un nav novērsušas NNN zvejā iegūtu produktu piekļuvi savam tirgum. |
| --- | --- |

(38)

Kā atzīmēts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 36. apsvērumā, Komisija ir secinājusi, ka Komoru Salas nav izpildījušas pienākumus, kuri saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valstij ir saistoši attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt Komoru Salu karoga zvejas kuģi vai valstspiederīgie, un nav novērsušas NNN zvejā iegūtu produktu piekļuvi savam tirgum.

| (39) | 2015. gada 1. oktobra lēmuma 20.–23. apsvērumā konstatēts, ka laikposmā no 2010. līdz 2015. gadam aptuveni 20 Komoru Salu zvejas kuģu un ar zveju saistītu kuģu ir bijuši iesaistījušies NNN zvejas darbībās. Konkrēti Komisija konstatēja, ka minētie kuģi bez Komoru Salu iestāžu atļaujas un šo iestāžu nekontrolēti ir darbojušies ārpus Komoru Salu EEZ, kā arī ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala, jo īpaši Atlantijas okeāna austrumu daļā. Šis stāvoklis ir pretrunā ieteikumiem, kas izklāstīti NNN zvejas SRP 45. punktā un FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksa (FAO Rīcības kodekss) 8.2.2. punktā un kas paredz: karoga valstij jānodrošina, lai ikviens kuģis, kam ir tiesības peldēt ar šīs valsts karogu un kas darbojas ārpus tās ūdeņiem, būtu derīgas atļaujas turētājs. Iepriekš minētais stāvoklis nozīmē arī to, ka netiek ievēroti FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgo vadlīniju 29. un 30. punkta ieteikumi. Kā paskaidrots 31. apsvērumā, Komoru Salu iestādes ir atzinušas, ka Komoru Salu kuģi drīkst darboties ārpus Komoru Salu EEZ tikai tad, ja tiem ir Komoru Salu iestāžu atļauja, un Komoru Salu zvejas kuģi vai ar zveju saistīti kuģi nedrīkst zvejot vai veikt ar zveju saistītas darbības ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala. |
| --- | --- |

(39)

2015. gada 1. oktobra lēmuma 20.–23. apsvērumā konstatēts, ka laikposmā no 2010. līdz 2015. gadam aptuveni 20 Komoru Salu zvejas kuģu un ar zveju saistītu kuģu ir bijuši iesaistījušies NNN zvejas darbībās. Konkrēti Komisija konstatēja, ka minētie kuģi bez Komoru Salu iestāžu atļaujas un šo iestāžu nekontrolēti ir darbojušies ārpus Komoru Salu EEZ, kā arī ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala, jo īpaši Atlantijas okeāna austrumu daļā. Šis stāvoklis ir pretrunā ieteikumiem, kas izklāstīti NNN zvejas SRP 45. punktā un FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksa (FAO Rīcības kodekss) 8.2.2. punktā un kas paredz: karoga valstij jānodrošina, lai ikviens kuģis, kam ir tiesības peldēt ar šīs valsts karogu un kas darbojas ārpus tās ūdeņiem, būtu derīgas atļaujas turētājs. Iepriekš minētais stāvoklis nozīmē arī to, ka netiek ievēroti FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgo vadlīniju 29. un 30. punkta ieteikumi. Kā paskaidrots 31. apsvērumā, Komoru Salu iestādes ir atzinušas, ka Komoru Salu kuģi drīkst darboties ārpus Komoru Salu EEZ tikai tad, ja tiem ir Komoru Salu iestāžu atļauja, un Komoru Salu zvejas kuģi vai ar zveju saistīti kuģi nedrīkst zvejot vai veikt ar zveju saistītas darbības ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala.

IOTC

FAO

FAO

FAO

IOTC

| (40) | Pierādījumi, kurus Komisija savākusi kopš 2015. gada 1. oktobra, liecina, ka 39. apsvērumā izklāstītais stāvoklis nav mainījies. |
| --- | --- |

(40)

Pierādījumi, kurus Komisija savākusi kopš 2015. gada 1. oktobra, liecina, ka 39. apsvērumā izklāstītais stāvoklis nav mainījies.

| (41) | Atbilstoši informācijai, kuru Komisija savākusi no dalībvalstīm, kā arī no trešo piekrastes un ostas valstu kompetentajām iestādēm, Komisija konstatēja vairākus gadījumus, kad 39. apsvērumā minētie kuģi jūrā bija veikuši pārkraušanu citā kuģī, lai gan, kā aprakstīts 60. apsvērumā, Komoru Salas ir rakstveidā apliecinājušas, ka Komoru Salu iestādes ir aizliegušas jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī. Tātad šīs darbības ir notikušas bez Komoru Salu iestāžu atļaujas. Šis stāvoklis ir pretrunā NNN zvejas SRP 49. punktam, kurā noteikts, ka karoga valstij jānodrošina, lai visi tās kuģi, kas iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, būtu saņēmuši karoga valsts izdotu iepriekšēju atļauju un sniegtu ziņojumus valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(41)

Atbilstoši informācijai, kuru Komisija savākusi no dalībvalstīm, kā arī no trešo piekrastes un ostas valstu kompetentajām iestādēm, Komisija konstatēja vairākus gadījumus, kad 39. apsvērumā minētie kuģi jūrā bija veikuši pārkraušanu citā kuģī, lai gan, kā aprakstīts 60. apsvērumā, Komoru Salas ir rakstveidā apliecinājušas, ka Komoru Salu iestādes ir aizliegušas jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī. Tātad šīs darbības ir notikušas bez Komoru Salu iestāžu atļaujas. Šis stāvoklis ir pretrunā NNN zvejas SRP 49. punktam, kurā noteikts, ka karoga valstij jānodrošina, lai visi tās kuģi, kas iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, būtu saņēmuši karoga valsts izdotu iepriekšēju atļauju un sniegtu ziņojumus valsts iestādēm.

| (42) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu Komisija pārbaudīja arī Komoru Salu īstenotos pasākumus attiecībā uz NNN zvejā iegūtu produktu piekļuvi savam tirgum. NNN zvejas SRP ir sniegtas vadlīnijas par starptautiski pieņemtiem tirgus pasākumiem, kuri palīdz samazināt vai izskaust tirdzniecību ar NNN zvejā iegūtām zivīm un zvejas produktiem. Turklāt plāna 71. punktā teikts, ka valstīm būtu jāuzlabo savu tirgu pārredzamība, lai tādā veidā nodrošinātu zivju vai zvejas produktu izsekojamību. Līdzīgi arī FAO Rīcības kodeksā un konkrēti tā 11. pantā ir aprakstīta labā prakse attiecībā uz pēcnozvejas darbībām un atbildīgu starptautisko tirdzniecību. Rīcības kodeksa 11.1.11. pantā dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt, lai starptautiskā un vietējā zivju un zvejas produktu tirdzniecība norisinātos atbilstoši labai saglabāšanas un pārvaldības praksei, kas ieviešama, uzlabojot zivju un zvejas produktu izcelsmes noteikšanu. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu Komisija pārbaudīja arī Komoru Salu īstenotos pasākumus attiecībā uz NNN zvejā iegūtu produktu piekļuvi savam tirgum. NNN zvejas SRP ir sniegtas vadlīnijas par starptautiski pieņemtiem tirgus pasākumiem, kuri palīdz samazināt vai izskaust tirdzniecību ar NNN zvejā iegūtām zivīm un zvejas produktiem. Turklāt plāna 71. punktā teikts, ka valstīm būtu jāuzlabo savu tirgu pārredzamība, lai tādā veidā nodrošinātu zivju vai zvejas produktu izsekojamību. Līdzīgi arī FAO Rīcības kodeksā un konkrēti tā 11. pantā ir aprakstīta labā prakse attiecībā uz pēcnozvejas darbībām un atbildīgu starptautisko tirdzniecību. Rīcības kodeksa 11.1.11. pantā dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt, lai starptautiskā un vietējā zivju un zvejas produktu tirdzniecība norisinātos atbilstoši labai saglabāšanas un pārvaldības praksei, kas ieviešama, uzlabojot zivju un zvejas produktu izcelsmes noteikšanu.

FAO

| (43) | Kā konstatēts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 23. apsvērumā, Komoru Salas nespēj sniegt informāciju par Komoru Salu zvejas flotes gūto nozveju sugām un par nozvejas produktu tirdzniecības plūsmām. Komisija, pamatodamās uz informāciju, ko tā ieguvusi no Komoru Salu iestādēm, uzskatīja, ka nav panākts nekāds progress attiecībā uz faktiem, kuri 2015. gada 1. oktobra lēmuma 23. un 33. apsvērumā minēti saistībā ar to, ka Komoru Salu iestādes nekontrolē ārpus Komoru Salu EEZ darbojošos Komoru Salu kuģu zvejas darbības, izkrāvumus un pārkrāvumus citā kuģī. Tāpēc Komoru Salas nav spējušas garantēt savu tirgu pārredzamību, lai tādā veidā nodrošinātu zivju vai zvejas produktu izsekojamību, kā noteikts NNN zvejas SRP 71. punktā. |
| --- | --- |

(43)

Kā konstatēts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 23. apsvērumā, Komoru Salas nespēj sniegt informāciju par Komoru Salu zvejas flotes gūto nozveju sugām un par nozvejas produktu tirdzniecības plūsmām. Komisija, pamatodamās uz informāciju, ko tā ieguvusi no Komoru Salu iestādēm, uzskatīja, ka nav panākts nekāds progress attiecībā uz faktiem, kuri 2015. gada 1. oktobra lēmuma 23. un 33. apsvērumā minēti saistībā ar to, ka Komoru Salu iestādes nekontrolē ārpus Komoru Salu EEZ darbojošos Komoru Salu kuģu zvejas darbības, izkrāvumus un pārkrāvumus citā kuģī. Tāpēc Komoru Salas nav spējušas garantēt savu tirgu pārredzamību, lai tādā veidā nodrošinātu zivju vai zvejas produktu izsekojamību, kā noteikts NNN zvejas SRP 71. punktā.

| (44) | Kā jau aprakstīts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 24. apsvērumā, produktu izsekojamību mazina arī Komoru Salu reģistrācijas un licencēšanas procedūru pārredzamības trūkums un tas, ka atbildīgās struktūrvienības savstarpēji nesadarbojas un neveic informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

(44)

Kā jau aprakstīts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 24. apsvērumā, produktu izsekojamību mazina arī Komoru Salu reģistrācijas un licencēšanas procedūru pārredzamības trūkums un tas, ka atbildīgās struktūrvienības savstarpēji nesadarbojas un neveic informācijas apmaiņu.

| (45) | Šāda datu neesība Komoru Salām liedz pienācīgi nodrošināt zvejas produktu izsekojamību un mazina to spēju nepieļaut NNN zvejas produktu tirdzniecību. Ņemot vērā konstatēto izsekojamības neesību un to, ka Komoru Salu iestāžu rīcībā nav informācijas par nozvejām, ko šīs valsts karoga kuģi ir izkrāvuši vai ko tie pārkrāvuši citā kuģī, Komoru Salas nav spējušas novērst NNN zvejā iegūtu produktu izkraušanu savās ostās un attiecīgi nav spējušas novērst risku, ka šādiem produktiem var tikt piešķirta piekļuve tirgum. Tāpēc Komisija nevar gūt pārliecību, ka šajā valstī tirgoti zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā. Šajā ziņā Komoru Salas nav ņēmušas vērā NNN zvejas SRP 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no zvejas uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim. |
| --- | --- |

(45)

Šāda datu neesība Komoru Salām liedz pienācīgi nodrošināt zvejas produktu izsekojamību un mazina to spēju nepieļaut NNN zvejas produktu tirdzniecību. Ņemot vērā konstatēto izsekojamības neesību un to, ka Komoru Salu iestāžu rīcībā nav informācijas par nozvejām, ko šīs valsts karoga kuģi ir izkrāvuši vai ko tie pārkrāvuši citā kuģī, Komoru Salas nav spējušas novērst NNN zvejā iegūtu produktu izkraušanu savās ostās un attiecīgi nav spējušas novērst risku, ka šādiem produktiem var tikt piešķirta piekļuve tirgum. Tāpēc Komisija nevar gūt pārliecību, ka šajā valstī tirgoti zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā. Šajā ziņā Komoru Salas nav ņēmušas vērā NNN zvejas SRP 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no zvejas uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim.

| (46) | Laikā kopš 2015. gada 1. oktobra lēmuma Komoru Salas nav ieviesušas atbilstīgus koriģējošus pasākumus, kas vajadzīgi, lai labotu iepriekš aprakstīto stāvokli. Tāpēc Komoru Salas nespēj garantēt savu tirgu pārredzamību tādā veidā, kas nodrošinātu zivju vai zvejas produktu izsekojamību, kā prasīts NNN zvejas SRP 71. punktā un FAO Rīcības kodeksa 11.1.11. pantā. |
| --- | --- |

(46)

Laikā kopš 2015. gada 1. oktobra lēmuma Komoru Salas nav ieviesušas atbilstīgus koriģējošus pasākumus, kas vajadzīgi, lai labotu iepriekš aprakstīto stāvokli. Tāpēc Komoru Salas nespēj garantēt savu tirgu pārredzamību tādā veidā, kas nodrošinātu zivju vai zvejas produktu izsekojamību, kā prasīts NNN zvejas SRP 71. punktā un FAO Rīcības kodeksa 11.1.11. pantā.

FAO

| (47) | Ņemot vērā 2015. gada 1. oktobra lēmuma 20.–35. apsvērumu un notikumu attīstību pēc 2015. gada 1. oktobra, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 4. punkta a) un b) apakšpunktu uzskata, ka Komoru Salas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valstij ir saistoši attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt Komoru Salu karoga kuģi vai valstspiederīgie, un nav pietiekami aktīvi rīkojušās, lai novērstu NNN zvejā iegūtu produktu piekļuvi savam tirgum. |
| --- | --- |

(47)

Ņemot vērā 2015. gada 1. oktobra lēmuma 20.–35. apsvērumu un notikumu attīstību pēc 2015. gada 1. oktobra, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 4. punkta a) un b) apakšpunktu uzskata, ka Komoru Salas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valstij ir saistoši attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt Komoru Salu karoga kuģi vai valstspiederīgie, un nav pietiekami aktīvi rīkojušās, lai novērstu NNN zvejā iegūtu produktu piekļuvi savam tirgum.

3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu izpildes nenodrošināšana (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

Nesadarbošanās un noteikumu izpildes nenodrošināšana (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

| (48) | Kā aprakstīts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 37.–41. apsvērumā, Komisija analizēja, vai Komoru Salas ir rezultatīvi sadarbojušās ar Komisiju izmeklēšanas gaitā un ar to saistītajās darbībās. |
| --- | --- |

(48)

Kā aprakstīts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 37.–41. apsvērumā, Komisija analizēja, vai Komoru Salas ir rezultatīvi sadarbojušās ar Komisiju izmeklēšanas gaitā un ar to saistītajās darbībās.

| (49) | Pēc 2015. gada 1. oktobra lēmuma Komisijai ir bijušas grūtības veidot sadarbību ar Komoru Salu iestādēm. Iestāžu sniegto atbilžu uzticamību mazināja tas, ka atbildes tika sniegtas daļēji, neregulāri un saturēja pretrunīgu informāciju. |
| --- | --- |

(49)

Pēc 2015. gada 1. oktobra lēmuma Komisijai ir bijušas grūtības veidot sadarbību ar Komoru Salu iestādēm. Iestāžu sniegto atbilžu uzticamību mazināja tas, ka atbildes tika sniegtas daļēji, neregulāri un saturēja pretrunīgu informāciju.

| (50) | Turklāt Komisija izmantoja iespēju sava Komoru Salu apmeklējuma laikā 2016. gada augustā aicināt Komoru Salu iestādes iesniegt vairākus dokumentus. Līdz pat šim Komisijas lēmumam un neraugoties uz papildu informācijas pieprasījumu, kas Komoru Salu iestādēm nosūtīts 2016. gada 2. septembrī, Komisija minētos dokumentus nav saņēmusi. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt Komisija izmantoja iespēju sava Komoru Salu apmeklējuma laikā 2016. gada augustā aicināt Komoru Salu iestādes iesniegt vairākus dokumentus. Līdz pat šim Komisijas lēmumam un neraugoties uz papildu informācijas pieprasījumu, kas Komoru Salu iestādēm nosūtīts 2016. gada 2. septembrī, Komisija minētos dokumentus nav saņēmusi.

| (51) | Turklāt dokumenti, kas Komisijai tika iesniegti saistībā ar rīcības plānu pēc 2015. gada 1. oktobra lēmuma, neparedz nekādu konkrētu rīcību. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt dokumenti, kas Komisijai tika iesniegti saistībā ar rīcības plānu pēc 2015. gada 1. oktobra lēmuma, neparedz nekādu konkrētu rīcību.

| (52) | Ņemot vērā 33., 34. un 50. apsvērumā aprakstīto stāvokli, Komisija turklāt konstatēja, ka tai nebija darīta zināma būtiska informācija. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā 33., 34. un 50. apsvērumā aprakstīto stāvokli, Komisija turklāt konstatēja, ka tai nebija darīta zināma būtiska informācija.

| (53) | Šo nesadarbošanos pasliktina tas, ka nav savstarpējas koordinācijas starp Komoru Salu pārvaldes struktūrvienību, kura atbild par kuģu reģistrēšanu, un struktūrvienību, kura atbild par zvejniecību; to Komisijas apmeklējuma laikā 2016. gada augustā atzina pašas Komoru Salu iestādes. Šajā sakarībā Komisija konstatēja, ka attiecībā uz šo nozīmīgo trūkumu kopš 2015. gada 1. oktobra lēmuma nav panākts gandrīz nekāds progress un ka Komoru Salu iestādes savstarpēji nav dalījušās ar būtisku informāciju. |
| --- | --- |

(53)

Šo nesadarbošanos pasliktina tas, ka nav savstarpējas koordinācijas starp Komoru Salu pārvaldes struktūrvienību, kura atbild par kuģu reģistrēšanu, un struktūrvienību, kura atbild par zvejniecību; to Komisijas apmeklējuma laikā 2016. gada augustā atzina pašas Komoru Salu iestādes. Šajā sakarībā Komisija konstatēja, ka attiecībā uz šo nozīmīgo trūkumu kopš 2015. gada 1. oktobra lēmuma nav panākts gandrīz nekāds progress un ka Komoru Salu iestādes savstarpēji nav dalījušās ar būtisku informāciju.

| (54) | Turklāt, lai kopumā novērtētu, vai Komoru Salas pilda savus karoga, ostas, piekrastes un tirgus valsts pienākumus, Komisija, kā teikts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 42. apsvērumā, analizēja arī to, vai Komoru Salas sadarbojas ar citām valstīm cīņā pret NNN zveju. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt, lai kopumā novērtētu, vai Komoru Salas pilda savus karoga, ostas, piekrastes un tirgus valsts pienākumus, Komisija, kā teikts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 42. apsvērumā, analizēja arī to, vai Komoru Salas sadarbojas ar citām valstīm cīņā pret NNN zveju.

| (55) | Kā atzīmēts 39.–41. apsvērumā, Komisija ir konstatējusi, ka Komoru Salu karoga zvejas kuģi un ar zveju saistīti kuģi ir darbojušies ārpus Komoru salu EEZ un ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala, jo īpaši Atlantijas okeāna austrumu daļā. Komisija atzīst, ka Komoru Salas ir mēģinājušas izveidot sadarbību ar Atlantijas okeāna austrumdaļas valstīm, šajā nolūkā vēršoties reģionālajās zvejniecības pārvaldības struktūrās, kas aptver apgabalus, kuros darbojas Komoru Salu kuģi. Komoru Salas paskaidroja, ka tās ir īstenojušas iniciatīvas, lai bez starpniekiem sazinātos ar trešām valstīm, kuru ūdeņos darbojas Komoru Salu kuģi, un Komisija ir piedāvājusi risinājumus, kas veicinātu šādu kontaktu izveidošanu. Tomēr Komisija vēl nav saņēmusi nekādas ziņas par notikušu informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

(55)

Kā atzīmēts 39.–41. apsvērumā, Komisija ir konstatējusi, ka Komoru Salu karoga zvejas kuģi un ar zveju saistīti kuģi ir darbojušies ārpus Komoru salu EEZ un ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala, jo īpaši Atlantijas okeāna austrumu daļā. Komisija atzīst, ka Komoru Salas ir mēģinājušas izveidot sadarbību ar Atlantijas okeāna austrumdaļas valstīm, šajā nolūkā vēršoties reģionālajās zvejniecības pārvaldības struktūrās, kas aptver apgabalus, kuros darbojas Komoru Salu kuģi. Komoru Salas paskaidroja, ka tās ir īstenojušas iniciatīvas, lai bez starpniekiem sazinātos ar trešām valstīm, kuru ūdeņos darbojas Komoru Salu kuģi, un Komisija ir piedāvājusi risinājumus, kas veicinātu šādu kontaktu izveidošanu. Tomēr Komisija vēl nav saņēmusi nekādas ziņas par notikušu informācijas apmaiņu.

IOTC

| (56) | Jāatgādina, ka 34. apsvērumā teikts: dalībvalstu kompetentās iestādes ir sūtījušas Komoru Salu iestādēm savstarpējas palīdzības pieprasījumus attiecībā uz Komoru Salu zvejas kuģu un ar zveju saistītu kuģu statusu un darbībām. Komisijas rīcībā ir informācija par to, ka arī trešās valstis ir īstenojušas līdzīgas iniciatīvas. Komisija tomēr uzskatīja, ka nepietiekamais Komoru Salu iestāžu sadarbīguma līmenis, kas izpaudās tajā, kā notika informācijas apmaiņa ar Komisiju, arī ir ietekmējis šos savstarpējas palīdzības pieprasījumus. Šāds stāvoklis kompromitēja darbības, ko attiecīgo valstu kompetentās iestādes, pamatodamās uz Komoru Salu iestāžu sniegto informāciju, bija uzsākušas attiecībā uz vairākiem Komoru Salu kuģiem. |
| --- | --- |

(56)

Jāatgādina, ka 34. apsvērumā teikts: dalībvalstu kompetentās iestādes ir sūtījušas Komoru Salu iestādēm savstarpējas palīdzības pieprasījumus attiecībā uz Komoru Salu zvejas kuģu un ar zveju saistītu kuģu statusu un darbībām. Komisijas rīcībā ir informācija par to, ka arī trešās valstis ir īstenojušas līdzīgas iniciatīvas. Komisija tomēr uzskatīja, ka nepietiekamais Komoru Salu iestāžu sadarbīguma līmenis, kas izpaudās tajā, kā notika informācijas apmaiņa ar Komisiju, arī ir ietekmējis šos savstarpējas palīdzības pieprasījumus. Šāds stāvoklis kompromitēja darbības, ko attiecīgo valstu kompetentās iestādes, pamatodamās uz Komoru Salu iestāžu sniegto informāciju, bija uzsākušas attiecībā uz vairākiem Komoru Salu kuģiem.

| (57) | Stāvoklis, kas aprakstīts 54.–56. apsvērumā, rāda, ka Komoru Salas attiecībā uz NNN zvejas aizkavēšanu, novēršanu un izskaušanu nav rezultatīvi sadarbojušās un koordinējušas darbības ar valstīm, kuru ūdeņos darbojas Komoru Salu kuģi, atbilstīgi NNN zvejas SRP 28. punktam. Konkrēti, kā noteikts NNN zvejas SRP 31. punktā, Komoru Salām kā karoga valstij būtu ar citām valstīm jānoslēdz nolīgumi vai vienošanās un citādi jāsadarbojas, lai panāktu, ka tiek īstenoti piemērojamie tiesību akti un saglabāšanas un pārvaldības pasākumi vai noteikumi, kas pieņemti valsts, reģionālā vai starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

(57)

Stāvoklis, kas aprakstīts 54.–56. apsvērumā, rāda, ka Komoru Salas attiecībā uz NNN zvejas aizkavēšanu, novēršanu un izskaušanu nav rezultatīvi sadarbojušās un koordinējušas darbības ar valstīm, kuru ūdeņos darbojas Komoru Salu kuģi, atbilstīgi NNN zvejas SRP 28. punktam. Konkrēti, kā noteikts NNN zvejas SRP 31. punktā, Komoru Salām kā karoga valstij būtu ar citām valstīm jānoslēdz nolīgumi vai vienošanās un citādi jāsadarbojas, lai panāktu, ka tiek īstenoti piemērojamie tiesību akti un saglabāšanas un pārvaldības pasākumi vai noteikumi, kas pieņemti valsts, reģionālā vai starptautiskā līmenī.

| (58) | Kā atzīmēts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 44. apsvērumā, Komisija turklāt analizēja, vai Komoru Salas ir veikušas reālus izpildes panākšanas pasākumus attiecībā uz operatoriem, kas atbildīgi par NNN zveju, un vai piemērotās sankcijas ir bijušas pietiekami smagas, lai pārkāpējiem atņemtu ieguvumus no NNN zvejas. |
| --- | --- |

(58)

Kā atzīmēts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 44. apsvērumā, Komisija turklāt analizēja, vai Komoru Salas ir veikušas reālus izpildes panākšanas pasākumus attiecībā uz operatoriem, kas atbildīgi par NNN zveju, un vai piemērotās sankcijas ir bijušas pietiekami smagas, lai pārkāpējiem atņemtu ieguvumus no NNN zvejas.

| (59) | Pieejamie pierādījumi apstiprina, ka Komoru Salas nav izpildījušas savas no starptautiskajiem tiesību aktiem izrietošās saistības attiecībā uz reāliem noteikumu izpildes panākšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(59)

Pieejamie pierādījumi apstiprina, ka Komoru Salas nav izpildījušas savas no starptautiskajiem tiesību aktiem izrietošās saistības attiecībā uz reāliem noteikumu izpildes panākšanas pasākumiem.

| (60) | Kā paskaidrots 31. apsvērumā, Komoru Salu iestādes ir atzinušas, ka Komoru Salu kuģi drīkst darboties ārpus Komoru Salu EEZ tikai tad, ja tiem ir Komoru Salu iestāžu atļauja, un Komoru Salu zvejas kuģi vai ar zveju saistīti kuģi nedrīkst zvejot vai veikt ar zveju saistītas darbības ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala. Jānorāda arī, ka, veicot informācijas apmaiņu saistībā ar lūgumiem pēc palīdzības, kuri attiecās uz skaitā līdz 12 Komoru Salu kuģu, kas darbojās ar jūrā veiktiem pārkrāvumiem citā kuģī un veica kopīgas operācijas, Komoru Salu iestādes sniedza Komisijai un dalībvalstīm rakstiskus paziņojumus, kuri apliecināja, ka jūrā notiekošu pārkraušanu citā kuģī Komoru Salu iestādes ir aizliegušas un līdz ar to šie kuģi veic NNN zvejas darbības. |
| --- | --- |

(60)

Kā paskaidrots 31. apsvērumā, Komoru Salu iestādes ir atzinušas, ka Komoru Salu kuģi drīkst darboties ārpus Komoru Salu EEZ tikai tad, ja tiem ir Komoru Salu iestāžu atļauja, un Komoru Salu zvejas kuģi vai ar zveju saistīti kuģi nedrīkst zvejot vai veikt ar zveju saistītas darbības ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala. Jānorāda arī, ka, veicot informācijas apmaiņu saistībā ar lūgumiem pēc palīdzības, kuri attiecās uz skaitā līdz 12 Komoru Salu kuģu, kas darbojās ar jūrā veiktiem pārkrāvumiem citā kuģī un veica kopīgas operācijas, Komoru Salu iestādes sniedza Komisijai un dalībvalstīm rakstiskus paziņojumus, kuri apliecināja, ka jūrā notiekošu pārkraušanu citā kuģī Komoru Salu iestādes ir aizliegušas un līdz ar to šie kuģi veic NNN zvejas darbības.

IOTC

| (61) | Tomēr Komisija konstatēja, ka pēc 2015. gada 1. oktobra lēmuma Komoru Salu iestādes nav ziņojušas ne par kādiem izpildes panākšanas pasākumiem pret kuģiem, kuri bez Komoru Salu iestāžu atļaujas darbojas ārpus Komoru Salu EEZ vai kuri darbojas ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala. |
| --- | --- |

(61)

Tomēr Komisija konstatēja, ka pēc 2015. gada 1. oktobra lēmuma Komoru Salu iestādes nav ziņojušas ne par kādiem izpildes panākšanas pasākumiem pret kuģiem, kuri bez Komoru Salu iestāžu atļaujas darbojas ārpus Komoru Salu EEZ vai kuri darbojas ārpus IOTC kompetencē esošā apgabala.

IOTC

| (62) | Turklāt, kā aprakstīts 32. apsvērumā, zvejas kuģiem un ar zveju saistītiem kuģiem, kuri peld ar Komoru Salu karogu un pārkāpj Komoru Salu normatīvos aktus, no 2016. gada augusta faktiski piemēro sešu mēnešu ilgu labvēlības periodu. Šis lēmums un 56. apsvērumā aprakstītais stāvoklis ir kompromitējis darbības, ko dalībvalstu kompetentās iestādes, pamatodamās uz Komoru Salu iestāžu sniegto informāciju, bija uzsākušas attiecībā uz vairākiem Komoru Salu kuģiem. Komoru Salu iestādes ir informējušas Komisiju par iespēju izslēgt no flotes reģistra kuģus, kuri līdz sešu mēnešu ilgā labvēlības perioda beigām nebūs legalizējuši savu stāvokli. Tomēr kuģu izslēgšana no reģistra nenodrošina to, ka pārkāpēji tiek pienācīgi smagi sodīti un ka tiem atņem nelikumīgo darbību sagādātos ieguvumus. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt, kā aprakstīts 32. apsvērumā, zvejas kuģiem un ar zveju saistītiem kuģiem, kuri peld ar Komoru Salu karogu un pārkāpj Komoru Salu normatīvos aktus, no 2016. gada augusta faktiski piemēro sešu mēnešu ilgu labvēlības periodu. Šis lēmums un 56. apsvērumā aprakstītais stāvoklis ir kompromitējis darbības, ko dalībvalstu kompetentās iestādes, pamatodamās uz Komoru Salu iestāžu sniegto informāciju, bija uzsākušas attiecībā uz vairākiem Komoru Salu kuģiem. Komoru Salu iestādes ir informējušas Komisiju par iespēju izslēgt no flotes reģistra kuģus, kuri līdz sešu mēnešu ilgā labvēlības perioda beigām nebūs legalizējuši savu stāvokli. Tomēr kuģu izslēgšana no reģistra nenodrošina to, ka pārkāpēji tiek pienācīgi smagi sodīti un ka tiem atņem nelikumīgo darbību sagādātos ieguvumus.

| (63) | Turklāt Komisija 2016. gada augusta apmeklējuma laikā konstatēja, ka Komoru Salu iestādes nav pieņēmušas nevienu konkrētu lēmumu par izslēgšanu no reģistra. Jebkurā gadījumā šāda teorētiska izslēgšana no reģistra nebūtu saistīta ar kuģu veikto NNN zvejas darbību izmeklēšanu vai sankciju piemērošanu par konstatētajiem pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt Komisija 2016. gada augusta apmeklējuma laikā konstatēja, ka Komoru Salu iestādes nav pieņēmušas nevienu konkrētu lēmumu par izslēgšanu no reģistra. Jebkurā gadījumā šāda teorētiska izslēgšana no reģistra nebūtu saistīta ar kuģu veikto NNN zvejas darbību izmeklēšanu vai sankciju piemērošanu par konstatētajiem pārkāpumiem.

| (64) | Pamatodamās uz 2016. gada augusta apmeklējuma laikā savākto informāciju, Komisija konstatēja, ka zvejniecību pārzinošās Komoru Salu iestādes ir izstrādājušas kontrolsarakstu, kurā uzskaitīti nosacījumi, ar kādiem zvejas atļaujas var saņemt kuģi, kas 62. apsvērumā minētā sešu mēnešu labvēlības perioda laikā ir legalizējušies. Šis dokuments ir nosūtīts par kuģu reģistrēšanu atbildīgajām Komoru Salu iestādēm. Dokumentu bija iecerēts pārsūtīt ārpus Komoru Salām rezidējošām privātām juridiskām personām, kurām ir daļēji deleģēta Komoru Salu zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu flotes reģistra pārvaldība. Šīm privātajām juridiskajām personām ir uzticēta minētā dokumenta pārsūtīšana ekonomikas dalībniekiem. Komisija konstatēja, ka dokuments ir ļoti teorētisks un neietver tehniskos elementus, kas vajadzīgi, lai ekonomikas dalībnieki varētu nodrošināt atbilstību Komoru Salu tiesību aktiem un lai Komoru Salu iestādes varētu uzraudzīt attiecīgo Komoru Salu kuģu darbības. |
| --- | --- |

(64)

Pamatodamās uz 2016. gada augusta apmeklējuma laikā savākto informāciju, Komisija konstatēja, ka zvejniecību pārzinošās Komoru Salu iestādes ir izstrādājušas kontrolsarakstu, kurā uzskaitīti nosacījumi, ar kādiem zvejas atļaujas var saņemt kuģi, kas 62. apsvērumā minētā sešu mēnešu labvēlības perioda laikā ir legalizējušies. Šis dokuments ir nosūtīts par kuģu reģistrēšanu atbildīgajām Komoru Salu iestādēm. Dokumentu bija iecerēts pārsūtīt ārpus Komoru Salām rezidējošām privātām juridiskām personām, kurām ir daļēji deleģēta Komoru Salu zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu flotes reģistra pārvaldība. Šīm privātajām juridiskajām personām ir uzticēta minētā dokumenta pārsūtīšana ekonomikas dalībniekiem. Komisija konstatēja, ka dokuments ir ļoti teorētisks un neietver tehniskos elementus, kas vajadzīgi, lai ekonomikas dalībnieki varētu nodrošināt atbilstību Komoru Salu tiesību aktiem un lai Komoru Salu iestādes varētu uzraudzīt attiecīgo Komoru Salu kuģu darbības.

| (65) | Ņemot vērā 62.–64. apsvērumā minēto stāvokli, Komisija konstatēja, ka Komoru Salu iestādes nav veikušas nekādus atbilstīgus piesardzības pasākumus attiecībā uz zvejas kuģiem un ar zveju saistītiem kuģiem, kuri peld ar Komoru Salu karogu un pārkāpj Komoru Salu normatīvos aktus. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā 62.–64. apsvērumā minēto stāvokli, Komisija konstatēja, ka Komoru Salu iestādes nav veikušas nekādus atbilstīgus piesardzības pasākumus attiecībā uz zvejas kuģiem un ar zveju saistītiem kuģiem, kuri peld ar Komoru Salu karogu un pārkāpj Komoru Salu normatīvos aktus.

| (66) | Turklāt, kā norādīts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 46. apsvērumā, Komoru Salu iestādes jau pirms minētā lēmuma pieņemšanas zināja, ka Komoru Salu karoga kuģi, darbojoties ārpus Komoru Salu EEZ, pārkāpj Komoru Salu normatīvos aktus, bet tomēr neveica noteikumu izpildes panākšanas pasākumus attiecībā uz šiem kuģiem. |
| --- | --- |

(66)

Turklāt, kā norādīts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 46. apsvērumā, Komoru Salu iestādes jau pirms minētā lēmuma pieņemšanas zināja, ka Komoru Salu karoga kuģi, darbojoties ārpus Komoru Salu EEZ, pārkāpj Komoru Salu normatīvos aktus, bet tomēr neveica noteikumu izpildes panākšanas pasākumus attiecībā uz šiem kuģiem.

| (67) | 58.–66. apsvērumā minētais stāvoklis ir pretrunā UNCLOS 94. pantam par karoga valsts pienākumiem faktiski īstenot savu jurisdikciju un kontroli pār sava karoga kuģiem un to kapteiņiem, kuģa virsniekiem un apkalpēm. Tas ir pretrunā arī ieteikumiem panākt noteikumu izpildi attiecībā uz NNN zvejas darbībām un piemērot pietiekami bargas sankcijas par šādām darbībām, lai faktiski aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju un neļautu pārkāpējiem gūt labumu no šādas zvejas, kā noteikts FAO Rīcības kodeksa 8.2.7. punktā, NNN zvejas SRP 21. punktā un FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgo vadlīniju 31.–33., 35. un 38. punktā. |
| --- | --- |

(67)

58.–66. apsvērumā minētais stāvoklis ir pretrunā UNCLOS 94. pantam par karoga valsts pienākumiem faktiski īstenot savu jurisdikciju un kontroli pār sava karoga kuģiem un to kapteiņiem, kuģa virsniekiem un apkalpēm. Tas ir pretrunā arī ieteikumiem panākt noteikumu izpildi attiecībā uz NNN zvejas darbībām un piemērot pietiekami bargas sankcijas par šādām darbībām, lai faktiski aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju un neļautu pārkāpējiem gūt labumu no šādas zvejas, kā noteikts FAO Rīcības kodeksa 8.2.7. punktā, NNN zvejas SRP 21. punktā un FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgo vadlīniju 31.–33., 35. un 38. punktā.

UNCLOS

FAO

FAO

| (68) | Jāatzīmē, ka zvejniecības tiesiskā regulējuma pamats Komoru Salās joprojām ir Zvejniecības un akvakultūras kodekss, kas izveidots ar 2007. gada 29. augusta Likumu Nr. 07–011/AU, un 2015. gada 15. aprīļa Dekrēts Nr. 15–050/PR, kuri bija spēkā arī 2015. gada 1. oktobra lēmuma pieņemšanas laikā. Minētā lēmuma (49. un 50. apsvērumā turklāt konstatēts, ka: i) Komoru Salu iestādes ir atzinušas, ka jāturpina izstrādāt Zvejniecības un akvakultūras kodeksa īstenošanas dokumenti, lai tādējādi nodrošinātu valsts tiesību aktu un piemērojamo starptautisko un reģionālo noteikumu konsekvenci; ii) Komoru Salu Zvejniecības un akvakultūras kodeksā kuģi, kas veic ar zveju saistītas darbības, nav iekļauti termina “zvejas kuģi” definīcijā, un iii) lai gan Komoru Salu tiesiskais regulējums aptver smagus pārkāpumus, kas definēti starptautiskajos tiesību aktos, tajā nav skaidri definēta NNN zveja un nav paredzēti noteikumu izpildes panākšanas pasākumi un sankcijas pašu valstspiederīgajiem, kuri atbalsta NNN zveju vai ir tajā iesaistījušies, kā izklāstīts NNN zvejas SRP 18. un 21. punktā. |
| --- | --- |

(68)

Jāatzīmē, ka zvejniecības tiesiskā regulējuma pamats Komoru Salās joprojām ir Zvejniecības un akvakultūras kodekss, kas izveidots ar 2007. gada 29. augusta Likumu Nr. 07–011/AU, un 2015. gada 15. aprīļa Dekrēts Nr. 15–050/PR, kuri bija spēkā arī 2015. gada 1. oktobra lēmuma pieņemšanas laikā. Minētā lēmuma (49. un 50. apsvērumā turklāt konstatēts, ka: i) Komoru Salu iestādes ir atzinušas, ka jāturpina izstrādāt Zvejniecības un akvakultūras kodeksa īstenošanas dokumenti, lai tādējādi nodrošinātu valsts tiesību aktu un piemērojamo starptautisko un reģionālo noteikumu konsekvenci; ii) Komoru Salu Zvejniecības un akvakultūras kodeksā kuģi, kas veic ar zveju saistītas darbības, nav iekļauti termina “zvejas kuģi” definīcijā, un iii) lai gan Komoru Salu tiesiskais regulējums aptver smagus pārkāpumus, kas definēti starptautiskajos tiesību aktos, tajā nav skaidri definēta NNN zveja un nav paredzēti noteikumu izpildes panākšanas pasākumi un sankcijas pašu valstspiederīgajiem, kuri atbalsta NNN zveju vai ir tajā iesaistījušies, kā izklāstīts NNN zvejas SRP 18. un 21. punktā.

| (69) | Jāatgādina arī tas, ka attiecībā uz sankciju sistēmu 2015. gada 1. oktobra lēmuma 50. apsvērumā konstatēts, ka saistībā ar rūpnieciskās zvejas darbībām paredzētā naudas soda apmēra pamatā ir licences maksas lielums. Tomēr Komoru Salu tiesību aktos paredzētās zvejas licenču kategorijas attiecas tikai uz tunzivīm. Tāpēc gadījumos, kad pārkāpumus izdarījusi rūpnieciskās zvejas flote, kas specializētajā zvejā iegūst citu sugu zivis, naudas sodu piemērot nav iespējams, jo nav atbilstošas licenču maksas, pēc kuras sodu aprēķināt. Šis stāvoklis mazina Komoru Salu sankciju sistēmas atturošo ietekmi un neļauj Komoru Salu iestādēm piemērot pietiekami bargas sankcijas par NNN zvejas darbībām, lai faktiski aizkavētu, novērstu un izskaustu tās un neļautu noteikumu pārkāpējiem gūt labumu no savas nelikumīgās darbības. |
| --- | --- |

(69)

Jāatgādina arī tas, ka attiecībā uz sankciju sistēmu 2015. gada 1. oktobra lēmuma 50. apsvērumā konstatēts, ka saistībā ar rūpnieciskās zvejas darbībām paredzētā naudas soda apmēra pamatā ir licences maksas lielums. Tomēr Komoru Salu tiesību aktos paredzētās zvejas licenču kategorijas attiecas tikai uz tunzivīm. Tāpēc gadījumos, kad pārkāpumus izdarījusi rūpnieciskās zvejas flote, kas specializētajā zvejā iegūst citu sugu zivis, naudas sodu piemērot nav iespējams, jo nav atbilstošas licenču maksas, pēc kuras sodu aprēķināt. Šis stāvoklis mazina Komoru Salu sankciju sistēmas atturošo ietekmi un neļauj Komoru Salu iestādēm piemērot pietiekami bargas sankcijas par NNN zvejas darbībām, lai faktiski aizkavētu, novērstu un izskaustu tās un neļautu noteikumu pārkāpējiem gūt labumu no savas nelikumīgās darbības.

| (70) | Jāpiezīmē, ka zvejniecību pārzinošās Komoru Salu iestādes Komisijai ir iesniegušas projektu grozījumiem Zvejniecības un akvakultūras kodeksā, kas izveidots ar 2007. gada 29. augusta Likumu Nr. 07–011/AU, un 2015. gada 15. aprīļa Dekrētā Nr. 15–050/PR. Tomēr 2016. gada augusta apmeklējuma laikā Komisija konstatēja, ka pārskatīšanas procesu ietekmē administratīvās vides neadekvātums. Komisija turklāt atklāja, ka Komoru Salu pārvaldes iestādēs daļēji valda uzskats, ka pārskatīšanas process ir iespēja Komoru Salās attīstīt izdevīguma karoga politiku. Tāpēc Komisija secina, ka valsts tiesiskais regulējums attiecībā uz atbilstību piemērojamajiem starptautiskajiem un reģionālajiem noteikumiem vēl aizvien ir neatbilstošs. |
| --- | --- |

(70)

Jāpiezīmē, ka zvejniecību pārzinošās Komoru Salu iestādes Komisijai ir iesniegušas projektu grozījumiem Zvejniecības un akvakultūras kodeksā, kas izveidots ar 2007. gada 29. augusta Likumu Nr. 07–011/AU, un 2015. gada 15. aprīļa Dekrētā Nr. 15–050/PR. Tomēr 2016. gada augusta apmeklējuma laikā Komisija konstatēja, ka pārskatīšanas procesu ietekmē administratīvās vides neadekvātums. Komisija turklāt atklāja, ka Komoru Salu pārvaldes iestādēs daļēji valda uzskats, ka pārskatīšanas process ir iespēja Komoru Salās attīstīt izdevīguma karoga politiku. Tāpēc Komisija secina, ka valsts tiesiskais regulējums attiecībā uz atbilstību piemērojamajiem starptautiskajiem un reģionālajiem noteikumiem vēl aizvien ir neatbilstošs.

| (71) | Pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no Komoru Salu iestādēm, kā arī 2016. gada augusta apmeklējuma laikā, Komisija secināja, ka Komoru Salas vēl aizvien nav izpildījušas daudzas savos tiesību aktos paredzētās saistības, nedz arī panākušas spēkā esošo noteikumu izpildi (piemēram, attiecībā uz pienākumu iesūtīt kuģu satelītnovērošanas sistēmas datus un paziņot gūtās nozvejas vai attiecībā uz Komoru Salu kuģu darbības apgabala ierobežojumiem u. c.. Kā teikts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 47. apsvērumā, šāds stāvoklis parāda, ka iestādes nespēj uzraudzīt Komoru Salu kuģu darbības, un mazina iestāžu spēju faktiski panākt dažādās attiecīgajās jomās piemērojamo noteikumu izpildi. |
| --- | --- |

(71)

Pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no Komoru Salu iestādēm, kā arī 2016. gada augusta apmeklējuma laikā, Komisija secināja, ka Komoru Salas vēl aizvien nav izpildījušas daudzas savos tiesību aktos paredzētās saistības, nedz arī panākušas spēkā esošo noteikumu izpildi (piemēram, attiecībā uz pienākumu iesūtīt kuģu satelītnovērošanas sistēmas datus un paziņot gūtās nozvejas vai attiecībā uz Komoru Salu kuģu darbības apgabala ierobežojumiem u. c.. Kā teikts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 47. apsvērumā, šāds stāvoklis parāda, ka iestādes nespēj uzraudzīt Komoru Salu kuģu darbības, un mazina iestāžu spēju faktiski panākt dažādās attiecīgajās jomās piemērojamo noteikumu izpildi.

| (72) | Turklāt nav notikusi nekāda virzība attiecībā uz 2015. gada 1. oktobra lēmuma 51. apsvērumā minētajiem faktiem par to, ka nav nacionāla inspekciju plāna, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu saskaņotu politiku attiecībā uz Komoru Salu flotes darbību kontroli, un nav pietiekama skaita novērotāju. |
| --- | --- |

(72)

Turklāt nav notikusi nekāda virzība attiecībā uz 2015. gada 1. oktobra lēmuma 51. apsvērumā minētajiem faktiem par to, ka nav nacionāla inspekciju plāna, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu saskaņotu politiku attiecībā uz Komoru Salu flotes darbību kontroli, un nav pietiekama skaita novērotāju.

| (73) | 2016. gada augusta apmeklējuma laikā Komisija konstatēja: lai gan Komoru Salu iestādes atzīst, ka tās nespēj uzraudzīt un kontrolēt nedz Komoru Salu flotes kuģu veikto zveju un ar zveju saistītās darbības neatkarīgi no tā, kur šī flote darbojas, nedz arī ārvalstu floti, kas darbojas Komoru Salu EEZ, tomēr Komoru Salu iestādēm ir nodoms turpināt īstenot flotes palielināšanas stratēģiju. |
| --- | --- |

(73)

2016. gada augusta apmeklējuma laikā Komisija konstatēja: lai gan Komoru Salu iestādes atzīst, ka tās nespēj uzraudzīt un kontrolēt nedz Komoru Salu flotes kuģu veikto zveju un ar zveju saistītās darbības neatkarīgi no tā, kur šī flote darbojas, nedz arī ārvalstu floti, kas darbojas Komoru Salu EEZ, tomēr Komoru Salu iestādēm ir nodoms turpināt īstenot flotes palielināšanas stratēģiju.

| (74) | Kā norādīts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 67.–72. apsvērumā, Komoru Salu attīstības līmeni nevar uzskatīt par faktoru, kas mazina kompetento iestāžu spēju sadarboties ar citām valstīm un panākt noteikumu izpildi. No Komoru Salu attīstības līmeņa izrietošo īpašo ierobežojumu izvērtējums ir sīkāk aprakstīts šā lēmuma 88.–93. apsvērumā. |
| --- | --- |

(74)

Kā norādīts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 67.–72. apsvērumā, Komoru Salu attīstības līmeni nevar uzskatīt par faktoru, kas mazina kompetento iestāžu spēju sadarboties ar citām valstīm un panākt noteikumu izpildi. No Komoru Salu attīstības līmeņa izrietošo īpašo ierobežojumu izvērtējums ir sīkāk aprakstīts šā lēmuma 88.–93. apsvērumā.

| (75) | Ņemot vērā 2015. gada 1. oktobra lēmuma 37.–54. apsvērumu un notikumu attīstību pēc 2015. gada 1. oktobra, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 5. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu uzskata, ka Komoru Salas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām kā karoga, piekrastes, ostas un tirgus valstij ir saistoši attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildes panākšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā 2015. gada 1. oktobra lēmuma 37.–54. apsvērumu un notikumu attīstību pēc 2015. gada 1. oktobra, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 5. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu uzskata, ka Komoru Salas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām kā karoga, piekrastes, ostas un tirgus valstij ir saistoši attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildes panākšanas pasākumiem.

3.3.   Starptautisko noteikumus neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

Starptautisko noteikumus neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

| (76) | Kā aprakstīts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 57.–60. apsvērumā, Komisija analizēja par svarīgu uzskatīto informāciju no pieejamajiem datiem, kurus publicējušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) un konkrēti IOTC un Indijas okeāna dienvidrietumu daļas zvejniecības komisija (SWIOFC. Turklāt Komisija analizēja par svarīgu uzskatīto informāciju attiecībā uz Komoru Salu kā IOTC un SWIOFC līgumslēdzējas puses statusu pēc 2015. gada 1. oktobra lēmuma. |
| --- | --- |

(76)

Kā aprakstīts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 57.–60. apsvērumā, Komisija analizēja par svarīgu uzskatīto informāciju no pieejamajiem datiem, kurus publicējušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) un konkrēti IOTC un Indijas okeāna dienvidrietumu daļas zvejniecības komisija (SWIOFC. Turklāt Komisija analizēja par svarīgu uzskatīto informāciju attiecībā uz Komoru Salu kā IOTC un SWIOFC līgumslēdzējas puses statusu pēc 2015. gada 1. oktobra lēmuma.

IOTC

SWIOFC

IOTC

SWIOFC

| (77) | Jāatgādina, ka 2015. gada 1. oktobra lēmuma 57. un 58. apsvērumā aprakstītas gan vienreizējas, gan atkārtotas problēmas ar Komoru Salu atbilstību IOTC rezolūciju prasībām, kas attiecībā uz 2014. gadu konstatētas IOTC2015. gada 25. martā sagatavotajā atbilstības ziņojumā par Komoru Salām (4). |
| --- | --- |

(77)

Jāatgādina, ka 2015. gada 1. oktobra lēmuma 57. un 58. apsvērumā aprakstītas gan vienreizējas, gan atkārtotas problēmas ar Komoru Salu atbilstību IOTC rezolūciju prasībām, kas attiecībā uz 2014. gadu konstatētas IOTC2015. gada 25. martā sagatavotajā atbilstības ziņojumā par Komoru Salām (4).

IOTC

IOTC

4

| (78) | Saskaņā ar informāciju no IOTC2016. gada 16. aprīlī sagatavotā atbilstības ziņojuma par Komoru Salām (5) 2015. gadā konstatēti vairāki atkārtotas neatbilstības gadījumi. Konkrēti, Komoru Salas tikai daļēji bija izpildījušas prasību i) sniegt agregētus statistikas datus par haizivju nominālo nozveju, kā prasīts Rezolūcijā 05/05; ii) sniegt agregētus statistikas datus par haizivju nozveju un zvejas piepūli, kā prasīts Rezolūcijā 05/05, un iii) sniegt agregētus statistikas datus par haizivju izmēra sadalījumu, kā prasīts Rezolūcijā 05/05. Komoru Salas nebija sniegušas nekādu informāciju arī par zvejas rīkiem, ar kuriem iegūti nerūpnieciskajā zvejā veiktie izkrāvumi (Rezolūcija 11/04. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar informāciju no IOTC2016. gada 16. aprīlī sagatavotā atbilstības ziņojuma par Komoru Salām (5) 2015. gadā konstatēti vairāki atkārtotas neatbilstības gadījumi. Konkrēti, Komoru Salas tikai daļēji bija izpildījušas prasību i) sniegt agregētus statistikas datus par haizivju nominālo nozveju, kā prasīts Rezolūcijā 05/05; ii) sniegt agregētus statistikas datus par haizivju nozveju un zvejas piepūli, kā prasīts Rezolūcijā 05/05, un iii) sniegt agregētus statistikas datus par haizivju izmēra sadalījumu, kā prasīts Rezolūcijā 05/05. Komoru Salas nebija sniegušas nekādu informāciju arī par zvejas rīkiem, ar kuriem iegūti nerūpnieciskajā zvejā veiktie izkrāvumi (Rezolūcija 11/04.

IOTC

5

| (79) | Šajā pašā ziņojumā norādīti arī vienreizējas neatbilstības gadījumi. Komoru Salas nav sniegušas nekādu informāciju par okeāna baltspuru haizivi skarošo aizliegumu, kā prasīts Rezolūcijā 13/06, un par FAO vadlīniju īstenošanu attiecībā uz jūras bruņurupučiem, kā prasīts Rezolūcijā 12/04. |
| --- | --- |

(79)

Šajā pašā ziņojumā norādīti arī vienreizējas neatbilstības gadījumi. Komoru Salas nav sniegušas nekādu informāciju par okeāna baltspuru haizivi skarošo aizliegumu, kā prasīts Rezolūcijā 13/06, un par FAO vadlīniju īstenošanu attiecībā uz jūras bruņurupučiem, kā prasīts Rezolūcijā 12/04.

FAO

| (80) | Tas, ka Komoru Salas neievēro IOTC rezolūcijas, pierāda Komoru Salu nespēju pildīt karoga valsts pienākumus, kas noteikti UNCLOS 94. pantā. Turklāt tas rāda, ka Komoru Salas neievēro FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgo vadlīniju 31.–33., 35. un 38. punkta un NNN zvejas SRP 24. punkta ieteikumus. |
| --- | --- |

(80)

Tas, ka Komoru Salas neievēro IOTC rezolūcijas, pierāda Komoru Salu nespēju pildīt karoga valsts pienākumus, kas noteikti UNCLOS 94. pantā. Turklāt tas rāda, ka Komoru Salas neievēro FAO Karoga valsts darbības brīvprātīgo vadlīniju 31.–33., 35. un 38. punkta un NNN zvejas SRP 24. punkta ieteikumus.

IOTC

UNCLOS

FAO

| (81) | Izņemot IOTC un SWIOFC, Komoru Salas nav citu RZPO līgumslēdzēja puse. Tā kā Komoru Salu flote darbojas ne tikai Indijas okeāna reģionā, šis konstatējums liecina par nepietiekamiem Komoru Salu centieniem pildīt pienākumus, kas noteikti UNCLOS, jo īpaši tās 117. un 118. pantā. |
| --- | --- |

(81)

Izņemot IOTC un SWIOFC, Komoru Salas nav citu RZPO līgumslēdzēja puse. Tā kā Komoru Salu flote darbojas ne tikai Indijas okeāna reģionā, šis konstatējums liecina par nepietiekamiem Komoru Salu centieniem pildīt pienākumus, kas noteikti UNCLOS, jo īpaši tās 117. un 118. pantā.

IOTC

SWIOFC

UNCLOS

| (82) | Izņemot UNCLOS, Komoru Salas nav ratificējušas nevienu citu starptautisku tiesību instrumentu, kas saistīts ar zvejniecību pārvaldību. Ņemot vērā to, ka transzonālo un tālu migrējošo zivju sugu krājumi Komoru Salām ir svarīgi, šis konstatējums liecina par nepietiekamiem Komoru Salu centieniem pildīt karoga, piekrastes, ostas un tirgus valsts pienākumus, kas noteikti UNCLOS, jo īpaši tās 63. un 64. pantā. |
| --- | --- |

(82)

Izņemot UNCLOS, Komoru Salas nav ratificējušas nevienu citu starptautisku tiesību instrumentu, kas saistīts ar zvejniecību pārvaldību. Ņemot vērā to, ka transzonālo un tālu migrējošo zivju sugu krājumi Komoru Salām ir svarīgi, šis konstatējums liecina par nepietiekamiem Komoru Salu centieniem pildīt karoga, piekrastes, ostas un tirgus valsts pienākumus, kas noteikti UNCLOS, jo īpaši tās 63. un 64. pantā.

UNCLOS

UNCLOS

| (83) | Turklāt Komoru Salu veikums starptautisko instrumentu īstenošanas jomā neatbilst NNN zvejas SRP 11. punkta ieteikumiem, kuros valstis aicinātas prioritāri ratificēt vai pieņemt Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumu par UNCLOS īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA), kā arī FAO atbilstības nolīgumu vai pievienoties tiem. Tās neievēro arī 14. punktu, kurā noteikts, ka valstīm pilnībā un faktiski jāīsteno Rīcības kodekss un saistītie starptautiskie rīcības plāni. |
| --- | --- |

(83)

Turklāt Komoru Salu veikums starptautisko instrumentu īstenošanas jomā neatbilst NNN zvejas SRP 11. punkta ieteikumiem, kuros valstis aicinātas prioritāri ratificēt vai pieņemt Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumu par UNCLOS īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA), kā arī FAO atbilstības nolīgumu vai pievienoties tiem. Tās neievēro arī 14. punktu, kurā noteikts, ka valstīm pilnībā un faktiski jāīsteno Rīcības kodekss un saistītie starptautiskie rīcības plāni.

UNCLOS

UNFSA

FAO

| (84) | Komoru Salas nav ratificējušas arī 2009. gada FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem. |
| --- | --- |

(84)

Komoru Salas nav ratificējušas arī 2009. gada FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem.

FAO

| (85) | Pretēji NNN zvejas SRP 25.–27. punkta ieteikumiem Komoru Salas līdz šim nav izstrādājušas nacionālo rīcības plānu NNN zvejas apkarošanai. |
| --- | --- |

(85)

Pretēji NNN zvejas SRP 25.–27. punkta ieteikumiem Komoru Salas līdz šim nav izstrādājušas nacionālo rīcības plānu NNN zvejas apkarošanai.

| (86) | Komisija, pamatodamās uz informāciju, ko tā ieguvusi no Komoru Salu iestādēm, konstatēja, ka Komoru Salu zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu flotes reģistra pārvaldība joprojām ir daļēji deleģēta ārpus Komoru Salām rezidējošām privātām juridiskām personām. Pamatojoties uz Komisijas apkopoto informāciju, kā arī uz Komoru Salu izdarītajiem paziņojumiem, ir secināts, ka Komoru Salas nenodrošina patiesu sava karoga kuģu saikni ar valsti. Tas ir pretrunā UNCLOS 91. pantam, kurš paredz, ka ir jāpastāv patiesai saiknei starp karoga valsti un tās kuģiem. |
| --- | --- |

(86)

Komisija, pamatodamās uz informāciju, ko tā ieguvusi no Komoru Salu iestādēm, konstatēja, ka Komoru Salu zvejas kuģu un ar zveju saistīto kuģu flotes reģistra pārvaldība joprojām ir daļēji deleģēta ārpus Komoru Salām rezidējošām privātām juridiskām personām. Pamatojoties uz Komisijas apkopoto informāciju, kā arī uz Komoru Salu izdarītajiem paziņojumiem, ir secināts, ka Komoru Salas nenodrošina patiesu sava karoga kuģu saikni ar valsti. Tas ir pretrunā UNCLOS 91. pantam, kurš paredz, ka ir jāpastāv patiesai saiknei starp karoga valsti un tās kuģiem.

UNCLOS

| (87) | Ņemot vērā 2015. gada 1. oktobra lēmuma 55.–65. apsvērumu un notikumu attīstību pēc 2015. gada 1. oktobra, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu uzskata, ka Komoru Salas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām ir saistoši attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumu, kā arī saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā 2015. gada 1. oktobra lēmuma 55.–65. apsvērumu un notikumu attīstību pēc 2015. gada 1. oktobra, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu uzskata, ka Komoru Salas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām ir saistoši attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumu, kā arī saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi (NNN zvejas regulas 31. panta 7. punkts)

Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi (NNN zvejas regulas 31. panta 7. punkts)

| (88) | Jāatgādina, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (UNHDI) Komoru Salu tautas attīstības līmenis ir zems; 2014. gadā 188 valstu vidū tās ierindojās 159. vietā (6). Arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1905/2006 (7) Komoru Salas ir iekļautas vismazāk attīstīto valstu kategorijā (8). |
| --- | --- |

(88)

Jāatgādina, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (UNHDI) Komoru Salu tautas attīstības līmenis ir zems; 2014. gadā 188 valstu vidū tās ierindojās 159. vietā (6). Arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1905/2006 (7) Komoru Salas ir iekļautas vismazāk attīstīto valstu kategorijā (8).

UNHDI

6

7

8

| (89) | Netika konstatēti apstiprinoši pierādījumi, kas liecinātu, ka Komoru Salu nespēja pildīt savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus būtu saistīta ar attīstības ierobežojumiem. Lai gan kopumā valstij zināmā mērā varētu būt ierobežotas spējas attiecībā uz uzraudzību, kontroli un pārraudzību, Komoru Salu konkrētie, attīstības līmeņa radītie ierobežojumi nevar attaisnot nepilnības, kas norādītas iepriekšējās iedaļās. Tas jo īpaši attiecas uz Komoru Salu reģistra stāvokli un pilnīgu kontroles trūkumu pār daļu no Komoru Salu flotes. |
| --- | --- |

(89)

Netika konstatēti apstiprinoši pierādījumi, kas liecinātu, ka Komoru Salu nespēja pildīt savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus būtu saistīta ar attīstības ierobežojumiem. Lai gan kopumā valstij zināmā mērā varētu būt ierobežotas spējas attiecībā uz uzraudzību, kontroli un pārraudzību, Komoru Salu konkrētie, attīstības līmeņa radītie ierobežojumi nevar attaisnot nepilnības, kas norādītas iepriekšējās iedaļās. Tas jo īpaši attiecas uz Komoru Salu reģistra stāvokli un pilnīgu kontroles trūkumu pār daļu no Komoru Salu flotes.

| (90) | Kā minēts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 69. apsvērumā, šķiet, ka konstatētos trūkumus galvenokārt radījusi nepiemērota administratīvā vide un Komoru Salu iestāžu savstarpējas sadarbības un informācijas apmaiņas neesība, kuras ietekmē Komoru Salas nespēj faktiski un rezultatīvi pildīt savus karoga, piekrastes, ostas un tirgus valsts pienākumus. Stāvokli pasliktina Komoru Salu zvejas flotes un ar zveju saistītās flotes un tās darbības apgabala lieluma nesamērīgums. |
| --- | --- |

(90)

Kā minēts 2015. gada 1. oktobra lēmuma 69. apsvērumā, šķiet, ka konstatētos trūkumus galvenokārt radījusi nepiemērota administratīvā vide un Komoru Salu iestāžu savstarpējas sadarbības un informācijas apmaiņas neesība, kuras ietekmē Komoru Salas nespēj faktiski un rezultatīvi pildīt savus karoga, piekrastes, ostas un tirgus valsts pienākumus. Stāvokli pasliktina Komoru Salu zvejas flotes un ar zveju saistītās flotes un tās darbības apgabala lieluma nesamērīgums.

| (91) | Jāatgādina arī tas, ka Eiropas Savienība un Komoru Salas ir noslēgušas partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē (9). Šā nolīguma jaunākajā protokolā (10) Komoru Salām paredzētais finansiālais ieguldījums ietver arī finansiālu atbalstu nozarei. Nozares finansiālā atbalsta mērķis bija veicināt ilgtspējīgas zvejniecības attīstību, stiprinot administratīvās un zinātniskās spējas, un to bija paredzēts panākt, galveno uzmanību pievēršot ilgtspējīgai zvejniecības pārvaldībai, uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai. Minētajām darbībām būtu vajadzējis palīdzēt Komoru Salām izpildīt karoga, ostas, piekrastes un tirgus valsts pienākumus, kas tām paredzēti starptautiskajos noteikumos, un apkarot NNN zveju. |
| --- | --- |

(91)

Jāatgādina arī tas, ka Eiropas Savienība un Komoru Salas ir noslēgušas partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē (9). Šā nolīguma jaunākajā protokolā (10) Komoru Salām paredzētais finansiālais ieguldījums ietver arī finansiālu atbalstu nozarei. Nozares finansiālā atbalsta mērķis bija veicināt ilgtspējīgas zvejniecības attīstību, stiprinot administratīvās un zinātniskās spējas, un to bija paredzēts panākt, galveno uzmanību pievēršot ilgtspējīgai zvejniecības pārvaldībai, uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai. Minētajām darbībām būtu vajadzējis palīdzēt Komoru Salām izpildīt karoga, ostas, piekrastes un tirgus valsts pienākumus, kas tām paredzēti starptautiskajos noteikumos, un apkarot NNN zveju.

9

10

| (92) | Turklāt Komoru Salas saņem atbalstu arī no reģionālām iniciatīvām, piemēram, projekta SmartFish, kuru finansē Eiropas Savienība un īsteno Indijas okeāna komisija (IOC); projekta mērķis cita starpā ir cīņa pret NNN zveju, šim nolūkam izmantojot kopīgus resursus, informācijas apmaiņu, apmācību un funkcionējošu uzraudzības, kontroles un pārraudzības shēmu izstrādi. Otrs šāds projekts ir Pasaules Bankas pārzinātais Pirmais Indijas okeāna dienvidrietumu daļas zvejniecību pārvaldības un kopīgas izaugsmes projekts, kura mērķis ir uzlabot reģionālā, valstu un kopienu līmenī īstenotās pārvaldības efektivitāti dažās izvēlētās prioritārās zvejniecībās. |
| --- | --- |

(92)

Turklāt Komoru Salas saņem atbalstu arī no reģionālām iniciatīvām, piemēram, projekta SmartFish, kuru finansē Eiropas Savienība un īsteno Indijas okeāna komisija (IOC); projekta mērķis cita starpā ir cīņa pret NNN zveju, šim nolūkam izmantojot kopīgus resursus, informācijas apmaiņu, apmācību un funkcionējošu uzraudzības, kontroles un pārraudzības shēmu izstrādi. Otrs šāds projekts ir Pasaules Bankas pārzinātais Pirmais Indijas okeāna dienvidrietumu daļas zvejniecību pārvaldības un kopīgas izaugsmes projekts, kura mērķis ir uzlabot reģionālā, valstu un kopienu līmenī īstenotās pārvaldības efektivitāti dažās izvēlētās prioritārās zvejniecībās.

SmartFish

IOC

| (93) | Ņemot vērā šīs iedaļas argumentus, kas izklāstīti, pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz Komoru Salu iesniegto informāciju, Komisija ir konstatējusi, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu šķiet piemēroti ņemt vērā Komoru Salu attīstības līmeņa radītos īpašos ierobežojumus, kuri varētu vājināt Komoru Salu vispārīgo veikumu zvejniecību pārvaldības jomā. Tomēr Komoru Salās konstatēto trūkumu būtība ir tāda, ka secināts: ar Komoru Salu attīstības līmeni nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Komoru Salu kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts vispārējo veikumu attiecībā uz zvejniecībām un veikto pasākumu nepietiekamību, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(93)

Ņemot vērā šīs iedaļas argumentus, kas izklāstīti, pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz Komoru Salu iesniegto informāciju, Komisija ir konstatējusi, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu šķiet piemēroti ņemt vērā Komoru Salu attīstības līmeņa radītos īpašos ierobežojumus, kuri varētu vājināt Komoru Salu vispārīgo veikumu zvejniecību pārvaldības jomā. Tomēr Komoru Salās konstatēto trūkumu būtība ir tāda, ka secināts: ar Komoru Salu attīstības līmeni nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Komoru Salu kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts vispārējo veikumu attiecībā uz zvejniecībām un veikto pasākumu nepietiekamību, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju.

4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANU

SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANU

| (94) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Komoru Salas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām ir saistoši kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, un nav veikušas pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, šī valsts saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu būtu jānosaka par valsti, kura nesadarbojas NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Komoru Salas nav izpildījušas pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām ir saistoši kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, un nav veikušas pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, šī valsts saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu būtu jānosaka par valsti, kura nesadarbojas NNN zvejas apkarošanā.

| (95) | Ņemot vērā NNN zvejas regulas 18. panta 1. punkta g) apakšpunktu, dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir pienākums atteikt zvejas produktu importēšanu Savienībā un nav pienākuma pieprasīt papildu pierādījumus vai vērsties pie karoga valsts ar palīdzības pieprasījumu, ja tām kļūst zināms, ka nozvejas sertifikātu apstiprinājušās iestādes pārstāv karoga valsti, kurai saskaņā ar minētās regulas 31. pantu ir noteikts nesadarbīgas valsts statuss. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā NNN zvejas regulas 18. panta 1. punkta g) apakšpunktu, dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir pienākums atteikt zvejas produktu importēšanu Savienībā un nav pienākuma pieprasīt papildu pierādījumus vai vērsties pie karoga valsts ar palīdzības pieprasījumu, ja tām kļūst zināms, ka nozvejas sertifikātu apstiprinājušās iestādes pārstāv karoga valsti, kurai saskaņā ar minētās regulas 31. pantu ir noteikts nesadarbīgas valsts statuss.

| (96) | Jāatzīmē, ka Komoru Salu noteikšana par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti, nekavē Komisiju vai Padomi veikt jebkādus turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir nesadarbīgo valstu saraksta izveide. |
| --- | --- |

(96)

Jāatzīmē, ka Komoru Salu noteikšana par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti, nekavē Komisiju vai Padomi veikt jebkādus turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir nesadarbīgo valstu saraksta izveide.

5.   KOMITEJAS PROCEDŪRA

KOMITEJAS PROCEDŪRA

| (97) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(97)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komoru Salas tiek noteiktas par tādu trešo valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 23. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 1. oktobra Lēmums par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (OV C 324, 2.10.2015., 6. lpp.).

2

(3)  Ar 2015. gada 1. oktobri datētā vēstule Komoru Salu ražošanas, vides, enerģētikas, rūpniecības un amatniecības ministram.

3

(4)  Informācija no http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2015/04/IOTC-2015-CoC12-CR04E-Comoros.pdf.

4

(5)  Informācija no http://www.iotc.org/compliance/monitoring.

5

(6)  Informācija no http://hdr.undp.org/en/composite/HDI.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).

7

(8)  Informācija no http://www.oecd.org/dac/stats/documentupload/DAC%20List%20of%20ODA%20Recipients%202014%20final.pdf.

8

(9)  Padomes 2006. gada 5. oktobra Regula (EK) Nr. 1563/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību (OV L 290, 20.10.2006., 6. lpp.).

9

(10)  Padomes 2013. gada 16. decembra Lēmums 2013/786/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (OV L 349, 21.12.2013., 4. lpp.), un Protokols starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (OV L 349, 21.12.2013., 5. lpp.).

10

---