# Euroopan unionin L 174/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 174 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta7. heinäkuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 174

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta7. heinäkuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1220, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Malatya Kayısısı (SAN)) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/1221, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2017, asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta haihtumispäästöjen määrittämismenetelmän osalta (tyyppi 4 -testi) (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1222, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2017, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Kiełbasa biała parzona wielkopolska (SMM)] | 13 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1223, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Tomme de Savoie (SMM)) | 14 |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/1224, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2017, kosmeettisista valmisteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteen V muuttamisesta (
  1
  ) | 16 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2017/1225, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa annetun päätöksen 2010/288/EU kumoamisesta | 19 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1226, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2017, Kreikan makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä (2015/1411) annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/544 muuttamisesta | 22 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1220, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Malatya Kayısısı (SAN))

1

*

Komission asetus (EU) 2017/1221, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2017, asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta haihtumispäästöjen määrittämismenetelmän osalta (tyyppi 4 -testi) (
  1
  )

1

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1222, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2017, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Kiełbasa biała parzona wielkopolska (SMM)]

13

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1223, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Tomme de Savoie (SMM))

14

*

Komission asetus (EU) 2017/1224, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2017, kosmeettisista valmisteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteen V muuttamisesta (
  1
  )

1

16

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2017/1225, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa annetun päätöksen 2010/288/EU kumoamisesta

19

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1226, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2017, Kreikan makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä (2015/1411) annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/544 muuttamisesta

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 7.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 174/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1220,

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Malatya Kayısısı (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Turkin hakemus nimityksen ”Malatya Kayısısı” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Turkin hakemus nimityksen ”Malatya Kayısısı” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Malatya Kayısısı” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Malatya Kayısısı” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Malatya Kayısısı” (SAN).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.6 ”Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 10, 13.1.2017, s. 11.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 7.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 174/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 174/3

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/1221,

annettu 22 päivänä kesäkuuta 2017,

asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta haihtumispäästöjen määrittämismenetelmän osalta (tyyppi 4 -testi)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 20 päivänä kesäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 715/2007 edellytetään, että uudet kevyet hyötyajoneuvot noudattavat tiettyjä päästörajoja haihtumispäästöt mukaan luettuina. Kyseisen asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat tekniset erityisvaatimukset vahvistettiin komission asetuksella (EY) N:o 692/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 715/2007 edellytetään, että uudet kevyet hyötyajoneuvot noudattavat tiettyjä päästörajoja haihtumispäästöt mukaan luettuina. Kyseisen asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat tekniset erityisvaatimukset vahvistettiin komission asetuksella (EY) N:o 692/2008 (2).

| (2) | Komissio perusti maaliskuussa 2011 kaikki asianomaiset sidosryhmät käsittävän työryhmän, jonka oli määrä tarkastella käytössä olevaa haihtumispäästöjen mittaamismenetelmää ja laatia uusi menetelmä, jossa otetaan huomioon ennen muuta tyhjentämismenettely, etanolin vaikutus käytettävissä olevaan säiliön kapasiteettiin, kestävyys, polttoaineenläpäisevyys ja täyttöpäästöt. |
| --- | --- |

(2)

Komissio perusti maaliskuussa 2011 kaikki asianomaiset sidosryhmät käsittävän työryhmän, jonka oli määrä tarkastella käytössä olevaa haihtumispäästöjen mittaamismenetelmää ja laatia uusi menetelmä, jossa otetaan huomioon ennen muuta tyhjentämismenettely, etanolin vaikutus käytettävissä olevaan säiliön kapasiteettiin, kestävyys, polttoaineenläpäisevyys ja täyttöpäästöt.

| (3) | Työryhmä käytti työnsä pohjana monia tekijöitä, jotka sisältyvät komission yhteisen tutkimuskeskuksen julkaisemaan kahteen raporttiin, joissa arvioitiin uuden eurooppalaisen haihtumispäästöjen määritysmenetelmän käyttöönoton kustannuksia ja hyötyjä (Estimating the Costs and Benefits of Introducing a new European Evaporative Emissions Test Procedure) ja käsiteltiin eurooppalaisen haihtumispäästöjen määritysmenetelmän tarkistamista (Review of the European Test Procedure for Evaporative Emissions: Main Issues and Proposed Solutions). |
| --- | --- |

(3)

Työryhmä käytti työnsä pohjana monia tekijöitä, jotka sisältyvät komission yhteisen tutkimuskeskuksen julkaisemaan kahteen raporttiin, joissa arvioitiin uuden eurooppalaisen haihtumispäästöjen määritysmenetelmän käyttöönoton kustannuksia ja hyötyjä (Estimating the Costs and Benefits of Introducing a new European Evaporative Emissions Test Procedure) ja käsiteltiin eurooppalaisen haihtumispäästöjen määritysmenetelmän tarkistamista (Review of the European Test Procedure for Evaporative Emissions: Main Issues and Proposed Solutions).

| (4) | Työryhmä yksilöi analyysissaan erinäisiä puutteita, jotka heikentävät haihtumispäästöjen rajoittamisen tehokkuutta ja jotka olisi korjattava, jotta voidaan varmistaa asianmukainen ympäristönsuojelun taso. Sen vuoksi on aiheellista ottaa käyttöön kaksi uutta menetelmää, jotka liittyvät hiilisäiliön vanhentamiseen sekä polttoainejärjestelmän polttoaineenläpäisevyyden määrittelemiseen nykyisessä tyyppihyväksyntämenettelyssä. |
| --- | --- |

(4)

Työryhmä yksilöi analyysissaan erinäisiä puutteita, jotka heikentävät haihtumispäästöjen rajoittamisen tehokkuutta ja jotka olisi korjattava, jotta voidaan varmistaa asianmukainen ympäristönsuojelun taso. Sen vuoksi on aiheellista ottaa käyttöön kaksi uutta menetelmää, jotka liittyvät hiilisäiliön vanhentamiseen sekä polttoainejärjestelmän polttoaineenläpäisevyyden määrittelemiseen nykyisessä tyyppihyväksyntämenettelyssä.

| (5) | Etanolin lisääminen eurooppalaisiin bensiinipolttoaineisiin – etenkin nk. splash blending -menetelmällä, jossa etanoli lisätään bensiiniin jakeluketjun loppupäässä – vaikuttaa polttoaineen höyrynpaineeseen. Testauksessa olisi sen vuoksi käytettävä E10-vertailupolttoainetta, joka edustaisi paremmin unionissa nykyään käytettävää polttoainetta. |
| --- | --- |

(5)

Etanolin lisääminen eurooppalaisiin bensiinipolttoaineisiin – etenkin nk. splash blending -menetelmällä, jossa etanoli lisätään bensiiniin jakeluketjun loppupäässä – vaikuttaa polttoaineen höyrynpaineeseen. Testauksessa olisi sen vuoksi käytettävä E10-vertailupolttoainetta, joka edustaisi paremmin unionissa nykyään käytettävää polttoainetta.

| (6) | Unionissa on edelleen myynnissä yksikerroksisia muovisäiliöitä, ja niitä odotetaan käytettävän merkittävässä osassa Euroopan ajoneuvokantaa vuoteen 2030 saakka. Etanoli kuitenkin läpäisee tällaiset säiliöt, minkä vuoksi sitä pääsee ympäristöön. Tämän vaikutuksen ottamiseksi huomioon tarvitaan siksi erityinen menetelmä etanolinläpäisevyyden mittaamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Unionissa on edelleen myynnissä yksikerroksisia muovisäiliöitä, ja niitä odotetaan käytettävän merkittävässä osassa Euroopan ajoneuvokantaa vuoteen 2030 saakka. Etanoli kuitenkin läpäisee tällaiset säiliöt, minkä vuoksi sitä pääsee ympäristöön. Tämän vaikutuksen ottamiseksi huomioon tarvitaan siksi erityinen menetelmä etanolinläpäisevyyden mittaamiseksi.

| (7) | Ruotsin tielaitoksen ja TÜV Nordin tutkimuksissa osoitettiin lisäksi, että etanolin lisääminen vaikuttaa hiilisäiliöiden kestävyyteen. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön uusi menetelmä säiliön vanhentamiseksi. Tällaista vanhennettua säiliötä olisi sitten käytettävä testiajoneuvon SHED-testissä. |
| --- | --- |

(7)

Ruotsin tielaitoksen ja TÜV Nordin tutkimuksissa osoitettiin lisäksi, että etanolin lisääminen vaikuttaa hiilisäiliöiden kestävyyteen. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön uusi menetelmä säiliön vanhentamiseksi. Tällaista vanhennettua säiliötä olisi sitten käytettävä testiajoneuvon SHED-testissä.

| (8) | Unionissa ajoneuvoissa nykyisin käytettävät tyhjennysmenetelmät eivät ole tasoltaan riittäviä etenkään kaupunkiajon osalta, mikä saattaa lisätä tyhjennyksen yhteydessä syntyviä nk. bleed-päästöjä. Tämän vuoksi tarkasteltiin uudelleen SHED-testiä edeltävää testiajoa ja katsottiin, että vuorokausivaihtelutestin kestoa olisi pidennettävä 48 tuntiin. |
| --- | --- |

(8)

Unionissa ajoneuvoissa nykyisin käytettävät tyhjennysmenetelmät eivät ole tasoltaan riittäviä etenkään kaupunkiajon osalta, mikä saattaa lisätä tyhjennyksen yhteydessä syntyviä nk. bleed-päästöjä. Tämän vuoksi tarkasteltiin uudelleen SHED-testiä edeltävää testiajoa ja katsottiin, että vuorokausivaihtelutestin kestoa olisi pidennettävä 48 tuntiin.

| (9) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 692/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 692/2008 olisi muutettava.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat teknisen komitean – moottoriajoneuvot lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat teknisen komitean – moottoriajoneuvot lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 692/2008 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 artiklaan 45–48 kohta seuraavasti:






  ”45. | ’polttoaineen varastointijärjestelmällä’ polttoaineen varastointiin käytettäviä laitteita, joita ovat polttoainesäiliö, polttoaineen täyttölaite, täyttöaukon tulppa ja polttoainepumppu; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 2 artiklaan 45–48 kohta seuraavasti:

”45.

’polttoaineen varastointijärjestelmällä’ polttoaineen varastointiin käytettäviä laitteita, joita ovat polttoainesäiliö, polttoaineen täyttölaite, täyttöaukon tulppa ja polttoainepumppu;

| 46. | ’läpäisevyyskertoimella (PF)’ polttoaineen varastointijärjestelmän läpäisevyyden mukaan määräytyviä hiilivetypäästöjä; |
| --- | --- |

46.

’läpäisevyyskertoimella (PF)’ polttoaineen varastointijärjestelmän läpäisevyyden mukaan määräytyviä hiilivetypäästöjä;

| 47. | ’yksikerroksisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, jonka rakenteessa on ainoastaan yksi materiaalikerros; |
| --- | --- |

47.

’yksikerroksisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, jonka rakenteessa on ainoastaan yksi materiaalikerros;

| 48. | ’monikerroksisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, joka rakenteessa on vähintään kahta erilaista kerroksittaista materiaalia, joista toista hiilivedyt etanoli mukaan luettuna eivät läpäise.” |
| --- | --- |

48.

’monikerroksisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, joka rakenteessa on vähintään kahta erilaista kerroksittaista materiaalia, joista toista hiilivedyt etanoli mukaan luettuna eivät läpäise.”

| 2) | Lisätään 17 artiklaan toisen kohdan jälkeen kohta seuraavasti:
  ”Liitettä VI, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) 2017/1221, (*1) sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2019 kaikkiin tuona päivänä tai sen jälkeen rekisteröityihin uusiin ajoneuvoihin.

  (*1)  
  EUVL L 174, 7.7.2017, s. 3
  ”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään 17 artiklaan toisen kohdan jälkeen kohta seuraavasti:

”Liitettä VI, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) 2017/1221, (*1) sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2019 kaikkiin tuona päivänä tai sen jälkeen rekisteröityihin uusiin ajoneuvoihin.

*1

(*1)  
  EUVL L 174, 7.7.2017, s. 3
  ”
  "

*1

| 3) | Korvataan liite VI tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

3)

Korvataan liite VI tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 692/2008, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2008, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta (EUVL L 199, 28.7.2008, s. 1).

2

---

LIITE

”LIITE VI

1.   Johdanto

1.1   Tässä liitteessä kuvataan tyyppi 4 -testissä käytettävä menettely, jolla määritetään kipinäsytytysmoottorilla varustetun ajoneuvon polttoainejärjestelmästä haihtuvat hiilivedyt.

2.   Tekniset vaatimukset

2.1   Johdanto

Menettely sisältää haihtumispäästötestin ja kaksi lisätestiä, joista toinen koskee hiilisäiliön vanhentamista 5.1 kohdassa kuvatulla tavalla ja toinen polttoaineenvarastointijärjestelmän läpäisevyyttä 5.2 kohdassa kuvatulla tavalla.

Haihtumispäästötestin (kuva 1) tarkoituksena on määrittää hiilivetyjen haihtumispäästöt, jotka aiheutuvat lämpötilan vuorokausivaihtelusta, kuumaksi ajetun moottorin ajoneuvoa lämmittävästä vaikutuksesta ajoneuvon ollessa pysäköitynä sekä kaupunkiajosta.

2.2   Haihtumispäästötesti koostuu seuraavista:

| a) | testiajo, joka sisältää kaupunkiajosyklin (osa 1) ja maantieajosyklin (osa 2) ja kaksi niitä seuraavaa kaupunkiajosykliä (osa 1) |
| --- | --- |

a)

testiajo, joka sisältää kaupunkiajosyklin (osa 1) ja maantieajosyklin (osa 2) ja kaksi niitä seuraavaa kaupunkiajosykliä (osa 1)

| b) | kuumahaihtumasta aiheutuvien haihtumispäästöjen määrittäminen |
| --- | --- |

b)

kuumahaihtumasta aiheutuvien haihtumispäästöjen määrittäminen

| c) | lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvien haihtumispäästöjen määrittäminen. |
| --- | --- |

c)

lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvien haihtumispäästöjen määrittäminen.

Kuumahaihtuman ja lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvan haihtuman määrittämisestä saadut hiilivetypäästöjen massat lasketaan yhteen, ja testistä annetaan yhteenlaskettu tulos.

3.   Ajoneuvo ja polttoaine

3.1   Ajoneuvo

3.1.1   Ajoneuvon on oltava hyvässä mekaanisessa kunnossa, sen on oltava sisäänajettu, ja sillä on oltava ajettu vähintään 3 000 km ennen testiä. Haihtumispäästöjen määrittämistä varten kirjataan sertifioinnissa käytettävän ajoneuvon ajokilometrimäärä ja ikä. Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmän on oltava kytkettynä, ja sen on oltava toiminut oikein sisäänajon ajan ja aktiivihiilisäiliöiden on oltava ollut tavanomaisessa käytössä ilman tavallisuudesta poikkeavaa tyhjentämistä tai kuormitusta. Jäljempänä 5.1 kohdassa esitetyllä menettelyllä vanhennetut hiilisäiliöt liitetään järjestelmään kuvassa 1 esitetyn mukaisesti.

3.2   Polttoaine

3.2.1   Käytetään asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä IX määritettyä tyypin I vertailupolttoainetta E10. Tässä asetuksessa vertailupolttoaineella E10 tarkoitetaan tyypin I vertailupolttoainetta muilta osin kuin 5.1 kohdassa kuvatun säiliön vanhentamisen yhteydessä.

4.   Haihtumispäästötestin testauslaitteisto

4.1   Alustadynamometri

Alustadynamometrin on oltava E-säännön nro 83 liitteen 4a lisäyksessä 1 esitettyjen vaatimusten mukainen.

4.2   Haihtumispäästöjen mittaustila

Haihtumispäästöjen mittaustilan on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

Kuva 1

Haihtumispäästöjen määrittäminen

3 000 km:n sisäänajojakso (ei liiallista tyhjennystä/kuormitusta).

Käytetään vanhennettuja säiliöitä.

Ajoneuvon höyrypesu (tarvittaessa).

Vähennetään muiden kuin polttoainetaustapäästöjen lähteitä tai poistetaan ne (sopimuksen mukaan).

Tyyppi 1: yksi osa 1 ja kaksi osaa 2

Tstart = 293 – 303 K (20 – 30 °C)

Polttoaineen lämpötila 291 ± 8 K (18 ± 8 °C)

40 ± 2 % säiliön nimellistilavuudesta

Ympäristön lämpötila: 293 – 303 K (20 – 30 °C)

Läpäisevyyskerroin: PF

Vrk-vaihtelutesti, 2. päivä: MD2

Polttoainejärjestelmän vanhentaminen

Kesto n. 5 kk

Seisotus lämpötilassa 293 K viim. 6 h

6–36 h

Kuumahaihtumatesti: MHS

ja enint. 2 min ennen moottorin sammuttamista

Enint. 7 min

Lämmin käynnistys < 2 min, sitten kaksi osaa 1

Enint. 1 h

Säiliöiden vanhentaminen-vanhentamispenkissä

Kesto n. 2 kk

Enint. 1 h

Seisotus lämpötilassa 20–30 °C, 12–36 tuntia

Seisotus lämpötilassa 20 –30 °C 12–36 tuntia

Lopetus

MHS + MD1 + MD2 + 2PF < 2,0 g/testi

Vrk-vaihtelutesti, 1. päivä: MD1

293 ± 2 K (20 ± 2 °C)

Tstart = 293 K (20 °C)

Tmin = 308 K; ΔT = 15 K

24 h, vrk-vaihtelutestejä 2

Tmin = 296 K (23 °C)

Tmax = 304 K (31 °C)

60 ± 0,5 min

NEDC-testiajo

Tyyppi 1: yksi osa 1 ja yksi osa 2

Tstart = 293 – 303 K (20 – 30 °C)

sitten kaksi osaa 1

Vanhennettu säiliö täytetään ylivuotoon

Polttoaineen tyhjennys ja täyttö

Esivakautusajo

Enint. 5 min

Aloitus

| Huomautukset: | 1. | Haihtumispäästöjen rajoittamisperiaatteet liitteessä I olevan 3.2 kohdan mukaisesti |
| --- | --- | --- |

Huomautukset:

1.

Haihtumispäästöjen rajoittamisperiaatteet liitteessä I olevan 3.2 kohdan mukaisesti

| 2. | Tyyppi I -testissä voidaan mitata pakokaasupäästöt, mutta tuloksia ei käytetä lainsäädännöllisiin tarkoituksiin. Pakokaasupäästöjen lainsäädännöllinen testi pysyy erillisenä. |
| --- | --- |

2.

Tyyppi I -testissä voidaan mitata pakokaasupäästöt, mutta tuloksia ei käytetä lainsäädännöllisiin tarkoituksiin. Pakokaasupäästöjen lainsäädännöllinen testi pysyy erillisenä.

4.3   Analysointijärjestelmät

Analysointijärjestelmien on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.3 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

4.4   Lämpötilalukemien tallennus

Lämpötilalukemien tallennuksen on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

4.5   Painelukemien tallennus

Painelukemien tallennuksen on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

4.6   Tuulettimet

Tuulettimien on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.7 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.

4.7   Kaasut

Kaasujen on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.8 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.

4.8   Lisävarusteet

Lisävarusteiden on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.9 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.

5.   Testausmenettely

5.1   Säiliöiden vanhentaminen vanhentamispenkissä

Säiliöt on ennen kuumahaihtumisjaksoa ja lämpötilan vuorokausivaihtelujaksoa vanhennettava seuraavalla, kuvassa 2 kuvatulla menettelyllä.

Kuva 2

Säiliön vanhentaminen vanhentamispenkissä

× 50

3. 300 syklin polttoaine- vanhennus (BWC)

2. Säiliön tärinävakautustesti: Säiliötä ravistetaan pystyakselia pitkin 12 h. Grms kokonaisarvo > 1,5, ravistustaajuus 30 ± 10 Hz

1. Lämpötilavakautustesti: Säiliö lämmitetään – 15 °C –> 60 °C 210 min, lämpötilan nousu 1 °C/min

Valaitaan uusi näytesäiliö

Testin aloitus

5.1.1   Lämpötilavakautustesti

Säiliöille tehdään erityisessä lämpökammiossa käsittelysyklejä lämpötilassa – 15–60 °C siten, että lämpötila pidetään 30 minuutin ajan vakiona arvoissa – 15 °C ja 60 °C. Kunkin syklin kesto on 210 minuuttia kuvan 3 mukaisesti. Lämpötilan muutoksen on oltava mahdollisimman tarkasti 1 °C minuutissa. On vältettävä ilmavirran pakotettua ohjaamista säiliöiden läpi.

Sykli toistetaan 50 kertaa peräkkäin. Toimenpide kestää yhteensä 175 tuntia.

Kuva 3

Lämpötilavakautussykli

Lämpötila (°C) ajan suhteen (min)

5.1.2   Säiliön tärinävakautustesti

Lämpövanhentamisen jälkeen säiliöitä ravistetaan niiden pystyakselia pitkin säiliöiden ollessa kiinnitettynä ajoneuvoon asentamissuuntaansa siten, että Grms-kokonaisarvo (1) on suurempi kuin 1,5 m/s2 ja ravistustaajuus on 30 ± 10 Hz. Testin kesto on 12 tuntia.

5.1.3   Säiliön polttoainevanhennustesti

5.1.3.1   300 syklin polttoainevanhennus

5.1.3.1.1   Lämpötilavakautus- ja tärinätestin jälkeen säiliöitä vanhennetaan seoksella, joka sisältää 5.1.3.1.1.1 kohdassa määriteltyä tyypin I kaupan olevaa E10-polttoainetta sekä typpeä tai ilmaa siten, että seoksessa on polttoainehöyryä 50 ± 15 tilavuusprosenttia. Polttoainehöyryn täyttönopeuden on oltava 60 ± 20 g/h.

Säiliöt täytetään vastaavaan ylivuotopisteeseen. Ylivuodolla tarkoitetaan tässä pistettä, jossa hiilivetypäästöjen kertymä on 2 grammaa. Täytön voidaan vaihtoehtoisesti katsoa olevan täydellinen, kun vastaava pitoisuus venttiilinreiässä saavuttaa arvon 3 000 ppm.

5.1.3.1.1.1   Testissä käytettävän, kaupan olevan E10-polttoaineen on täytettävä samat vaatimukset kuin E10-vertailupolttoaineen seuraavien arvojen osalta:

| — | tiheys 15 °C:ssa |
| --- | --- |

—

tiheys 15 °C:ssa

| — | höyrynpaine (DVPE) |
| --- | --- |

—

höyrynpaine (DVPE)

| — | tislaus (vain haihtuvat osuudet) |
| --- | --- |

—

tislaus (vain haihtuvat osuudet)

| — | hiilivetyanalyysi (vain olefiinit, aromaattiset yhdisteet ja bentseeni) |
| --- | --- |

—

hiilivetyanalyysi (vain olefiinit, aromaattiset yhdisteet ja bentseeni)

| — | happipitoisuus |
| --- | --- |

—

happipitoisuus

| — | etanolipitoisuus |
| --- | --- |

—

etanolipitoisuus

5.1.3.1.2   Säiliöt tyhjennetään E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 5.1.3.8 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti. Vakio-olosuhteet ovat 273,2 K ja 101,33 kPa.

Säiliö on tyhjennettävä 5 minuutista enintään 1 tuntiin täytön jälkeen.

5.1.3.1.3   Toistetaan 5.1.3.1.1 ja 5.1.3.1.2 kohdassa esitetty menettely 50 kertaa ja mitataan sen jälkeen käytettävissä oleva butaanikapasiteetti (BWC), jolla tarkoitetaan aktiivihiilisäiliön kykyä absorboida ja desorboida butaania kuivasta ilmasta määritellyissä olosuhteissa viidessä butaanisyklissä, kuten 5.1.3.1.4 kohdassa kuvataan. Polttoainehöyryvanhentamista jatketaan, kunnes syklejä on tehty 300. Näiden 300 syklin jälkeen mitataan käytettävissä oleva butaanikapasiteetti viidessä butaanisyklissä, kuten 5.1.3.1.4 kohdassa kuvataan.

5.1.3.1.4   Mitataan käytettävissä oleva butaanikapasiteetti 50 ja 300 polttoainevanhentamissyklin jälkeen. Mittauksessa säiliö täytetään E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 5.1.6.3 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti ylivuotoon asti. Kirjataan käytettävissä oleva butaanikapasiteetti.

Sen jälkeen säiliöt tyhjennetään E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 5.1.3.8 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

Säiliö on tyhjennettävä 5 minuutista enintään 1 tuntiin täytön jälkeen.

Butaanitäyttö toistetaan 5 kertaa. Käytettävissä oleva butaanikapasiteetti kirjataan kunkin butaanitäytön jälkeen. Lasketaan ja kirjataan arvo BWC50, joka on viiden mitatun käytettävissä olevan butaanikapasiteettiarvon keskiarvo.

Säiliöitä vanhennetaan yhteensä 300 polttoainevanhennussyklillä ja 10 butaanisyklillä, jolloin niiden katsotaan olevan vakautuneet.

5.1.3.2   Jos säiliöt toimittaa tavarantoimittaja, valmistajien on ilmoitettava siitä tyyppihyväksyntäviranomaisille etukäteen, jotta nämä voivat seurata tavarantoimittajan tiloissa mahdollisesti tehtäviä vanhentamisen vaiheita.

5.1.3.3   Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisille testausseloste, joka sisältää vähintään seuraavat tiedot:

| — | aktiivihiilen tyyppi |
| --- | --- |

—

aktiivihiilen tyyppi

| — | täyttöaste |
| --- | --- |

—

täyttöaste

| — | polttoaineen eritelmät |
| --- | --- |

—

polttoaineen eritelmät

| — | käytettävissä olevan butaanikapasiteetin mittaukset |
| --- | --- |

—

käytettävissä olevan butaanikapasiteetin mittaukset

5.2   Polttoainejärjestelmän läpäisevyyskertoimen määrittäminen (kuva 4)

Kuva 4

Läpäisevyyskertoimen määrittäminen

Säiliö tyhjennetään ja sitten täytetään tuo-reella vertailupolttoaineella 40 prosenttiin

Mitataan hiilivedyt samoissa olosuhteissa kuin vrk-vaihtelutestissä: HC3W

Säiliö tyhjennetään ja sitten täytetään tuo-reella vertailupolttoaineella 40 prosenttiin

Seisotetaan 3 viikkoa lämpötilassa 40 °C ± 2 °C

Säiliö täytetään tuoreella vertai-lupolttoaineella 40 prosenttiin

Läpäisevyysekerroin: = HC20W – HC3W

Mitataan hiilivedyt samoissa olosuhteissa kuin vrk-vaihtelutestissä: HC20W

Seisotetaan loput 17 viikkoa lämpötilassa 40 °C ± 2 °C

Testin aloitus

Valitaan järjestelmäperhettä edustava polttoaineenvarastointijärjestelmä, kiinnitetään se koepenkkiin ja seisotetaan siinä E10-vertailupolttoainetta 20 viikkoa lämpötilassa 40 ± 2 °C. Polttoaineenvarastointijärjestelmä sijoitetaan koepenkkiin vastaavalla tavalla kuin se asennetaan ajoneuvoon.

5.2.1   Säiliö täytetään tuoreella E10-vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 8 °C. Säiliö täytetään 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan. Sen jälkeen koepenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä sijoitetaan kolmeksi viikoksi erityiseen suojattuun tilaan, jonka lämpötila pidetään tasolla 40 ± 2 °C.

5.2.2   Kolmannen viikon lopussa säiliö tyhjennetään ja täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan tuoreella E10-vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 8 °C.

Koepenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä siirretään 6–36 tunnin kuluessa (joista viimeiset 6 tuntia lämpötilassa 20 ± 2 °C) VT-SHED-kammioon, jossa tehdään 24 tunnin mittainen lämpötilan vuorokausivaihtelukäsittely E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.7 kohdan mukaisella menettelyllä. Polttoainejärjestelmää tuuletetaan VT-SHED-kammion ulkopuolelle, jotta voidaan estää se, että säiliön huohotuspäästöt laskettaisiin läpäisevyyteen. Mitataan hiilivetypäästöt ja kirjataan ne arvoksi HC3W.

5.2.3   Sijoitetaan koepenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä jäljellä oleviksi 17 viikoksi uudelleen erityiseen suojattuun tilaan, jonka lämpötila pidetään tasolla 40 ± 2 °C.

5.2.4   17. viikon lopussa säiliö tyhjennetään ja täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan tuoreella vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 8 °C.

Koepenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä siirretään 6–36 tunnin kuluessa (joista viimeiset 6 tuntia lämpötilassa 20 ± 2 °C) VT-SHED-kammioon, jossa tehdään 24 tunnin mittainen lämpötilan vuorokausivaihtelukäsittely E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.7 kohdan mukaisella menettelyllä. Polttoainejärjestelmää tuuletetaan VT-SHED-kammion ulkopuolelle, jotta voidaan estää se, että säiliön huohotuspäästöt laskettaisiin läpäisevyyteen. Mitataan hiilivetypäästöt ja kirjataan ne arvoksi HC20W.

5.2.5   Läpäisevyyskerroin on arvojen HC20W ja HC3W erotus grammoina/24 h kolmen desimaalin tarkkuudella.

5.2.6   Jos läpäisevyyskertoimen määrittää tavarantoimittaja, valmistajien on ilmoitettava siitä tyyppihyväksyntäviranomaisille etukäteen, jotta nämä voivat seurata menettelyä tavarantoimittajan tiloissa.

5.2.7   Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisille testausseloste, joka sisältää vähintään seuraavat tiedot:

| a) | testatun polttoaineenvarastointijärjestelmän täydellinen kuvaus, joka sisältää tiedot testatusta säiliöstä, siitä, onko kyse yksi- vai monikerroksisesta säiliöstä, sekä säiliössä ja polttoaineenvarastointijärjestelmän muissa osissa käytettyjen materiaalien tyypistä |
| --- | --- |

a)

testatun polttoaineenvarastointijärjestelmän täydellinen kuvaus, joka sisältää tiedot testatusta säiliöstä, siitä, onko kyse yksi- vai monikerroksisesta säiliöstä, sekä säiliössä ja polttoaineenvarastointijärjestelmän muissa osissa käytettyjen materiaalien tyypistä

| b) | viikoittaiset keskilämpötilat, joissa vanhentaminen tehtiin |
| --- | --- |

b)

viikoittaiset keskilämpötilat, joissa vanhentaminen tehtiin

| c) | viikolla 3 mitatut hiilivetypäästöt (HC3W) |
| --- | --- |

c)

viikolla 3 mitatut hiilivetypäästöt (HC3W)

| d) | viikolla 20 mitatut hiilivetypäästöt (HC20W) |
| --- | --- |

d)

viikolla 20 mitatut hiilivetypäästöt (HC20W)

| e) | tulokseksi saatu läpäisevyyskerroin (PF). |
| --- | --- |

e)

tulokseksi saatu läpäisevyyskerroin (PF).

5.2.8   Poiketen siitä, mitä 5.2.1–5.2.7 kohdassa säädetään, monikerroksisia säiliöitä käyttävät valmistajat voivat halutessaan käyttää täydellisen mittausmenettelyn asemesta seuraavaa läpäisevyyskertoimen vertailuarvoa:

monikerroksisen säiliön läpäisevyyskertoimen vertailuarvo = 120 mg/24 h

5.2.8.1   Jos valmistaja päättää käyttää läpäisevyyskertoimen vertailuarvoja, sen on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle ilmoitus, jossa säiliön tyyppi yksilöidään selvästi, ja ilmoitus käytetyistä materiaaleista.

5.3   Kuumahaihtuman ja lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvan haihtuman mittausjärjestys

Ajoneuvo valmistellaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.1.1 ja 5.1.2 kohdan mukaisesti. Valmistajan pyynnöstä ja vastaavan viranomaisen hyväksynnällä voidaan ennen testausta vähentää muiden kuin polttoainetaustapäästöjen lähteitä tai poistaa ne (esim. lämpökuivaamalla renkaat tai ajoneuvo tai poistamalla tuulilasinpesuneste).

5.3.1   Seisonta

Ajoneuvo pysäköidään vähintään 12 ja enintään 36 tunniksi seisonta-alueelle. Jakson päättyessä moottoriöljyn ja jäähdytysnesteen lämpötilan on oltava saavuttanut ympäristön lämpötila ± 3 °C:n tarkkuudella.

5.3.2   Polttoaineen tyhjennys ja uudelleentäyttö

Polttoaine tyhjennetään ja täytetään uudelleen E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.1.7 kohdan mukaisesti.

5.3.3   Esivakauttamisajo

Tunnin kuluessa polttoaineen tyhjentämisestä ja uudelleentäytöstä ajoneuvo asetetaan alustadynamometrille ja ajetaan yksi tyyppi I -testin osan 1 ajosykli ja kaksi osan 2 ajosykliä, jotka on määritelty E-säännön nro 83 liitteessä 4a.

Tänä aikana ei oteta pakokaasunäytteitä.

5.3.4   Seisonta

Viiden minuutin kuluessa esivakauttamisesta ajoneuvo pysäköidään vähintään 12 ja enintään 36 tunniksi seisonta-alueelle. Jakson päättyessä moottoriöljyn ja jäähdytysnesteen lämpötilan on oltava saavuttanut ympäristön lämpötila ± 3 °C:n tarkkuudella.

5.3.5   Säiliön ylivuoto

Edellä 5.1 kohdassa kuvatun mukaisesti vanhennetut säiliöt täytetään ylivuotoon saakka E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.1.4 kohdan mukaisella menettelyllä.

5.3.6   Dynamometritesti

5.3.6.1   Tunnin kuluessa säiliön täytöstä ajoneuvo asetetaan alustadynamometrille ja ajetaan yksi tyyppi I -testin osan 1 ajosykli ja yksi osan 2 ajosykli, jotka on määritelty E-säännön nro 83 liitteessä 4a. Sen jälkeen moottori pysäytetään. Tämän vaiheen aikana voidaan ottaa pakokaasunäytteitä, mutta näin saatuja tuloksia ei käytetä tyyppihyväksynnän myöntämisessä pakokaasupäästöjen osalta.

5.3.6.2   Kahden minuutin kuluessa 5.3.6.1 kohdassa kuvatun tyyppi I -testiajon päättymisestä ajoneuvolla ajetaan toinen vakauttamisajo, joka käsittää kaksi tyyppi I -testin osan 1 ajosykliä (lämmin käynnistys). Sitten moottori pysäytetään jälleen. Tämän vaiheen aikana ei ole tarpeen ottaa pakokaasunäytteitä.

5.3.7   Kuumahaihtuma

Dynamometritestin jälkeen tehdään kuumahaihtumatesti E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.5 kohdan mukaisesti. Kuumahaihtumatestin tulokset lasketaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti ja kirjataan arvoksi MHS.

5.3.8   Seisonta

Kuumahaihtumatestin jälkeen ajoneuvoa seisotetaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.6 kohdan mukaisesti.

5.3.9   Lämpötilan vuorokausivaihtelutesti

5.3.9.1   Seisonnan jälkeen tehdään ensimmäinen lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvan haihtuman mittaus E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.7 kohdan mukaisesti. Päästöt lasketaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti. Saatu lukema kirjataan arvoksi MD1.

5.3.9.2   Ensimmäisen 24 tunnin lämpötilan vuorokausivaihtelutestin jälkeen tehdään toinen lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvan haihtuman mittaus E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.7 kohdan mukaisesti. Päästöt lasketaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti. Saatu lukema kirjataan arvoksi MD2.

5.3.10   Laskelmat

Tuloksen MHS + MD1 + MD2 + 2PF on oltava pienempi kuin asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen 1 taulukossa 3 annettu raja-arvo.

5.3.11   Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisille testausseloste, joka sisältää vähintään seuraavat tiedot:

| a) | seisontajaksojen kuvaus, mukaan luettuna aika ja keskilämpötilat |
| --- | --- |

a)

seisontajaksojen kuvaus, mukaan luettuna aika ja keskilämpötilat

| b) | käytetyn vanhennetun säiliön kuvaus ja viittaus täsmälliseen vanhentamisselosteeseen |
| --- | --- |

b)

käytetyn vanhennetun säiliön kuvaus ja viittaus täsmälliseen vanhentamisselosteeseen

| c) | keskilämpötila kuumahaihtumatestissä |
| --- | --- |

c)

keskilämpötila kuumahaihtumatestissä

| d) | mitattu arvo kuumahaihtumatestissä, HSL |
| --- | --- |

d)

mitattu arvo kuumahaihtumatestissä, HSL

| e) | mitattu arvo ensimmäisessä lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä, DL1. päivä |
| --- | --- |

e)

mitattu arvo ensimmäisessä lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä, DL1. päivä

| f) | mitattu arvo toisessa lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä, DL2. päivä |
| --- | --- |

f)

mitattu arvo toisessa lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä, DL2. päivä

| g) | haihtumispäästötestin lopullinen tulos laskettuna summana MHS + MD1 + MD2 + 2PF. |
| --- | --- |

g)

haihtumispäästötestin lopullinen tulos laskettuna summana MHS + MD1 + MD2 + 2PF.

---

(1)

1

Grms: Tärinäsignaalin tehollisarvo (rms) lasketaan määrittämällä signaalin itseisarvon neliö kussakin mittauspisteessä, laskemalla itseisarvon neliön keskiarvo ja määrittämällä sitten keskiarvon neliöjuuri. Tuloksena saatu luku on Grms:n arvo.

Grms

---

| 7.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 174/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 174/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1222,

annettu 26 päivänä kesäkuuta 2017,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Kiełbasa biała parzona wielkopolska (SMM)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Puolan hakemus nimityksen ”Kiełbasa biała parzona wielkopolska” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Puolan hakemus nimityksen ”Kiełbasa biała parzona wielkopolska” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys ”Kiełbasa biała parzona wielkopolska” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys ”Kiełbasa biała parzona wielkopolska” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Kiełbasa biała parzona wielkopolska” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.2 ”Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 73, 9.3.2017, s. 25.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 7.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 174/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 174/14

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1223,

annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Tomme de Savoie (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Ranskan esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun maantieteellisen merkinnän ”Tomme de Savoie” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Ranskan esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun maantieteellisen merkinnän ”Tomme de Savoie” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (2) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 23 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä, että asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 4 kohdan mukaiset siirtymäkaudet, jotka päättyvät 31 päivänä joulukuuta 2017 ja 31 päivänä lokakuuta 2025, oli myönnetty Ranskan alueelle sijoittautuneille toimijoille, jotka täyttävät mainitun artiklan edellytykset suojatusta maantieteellisestä merkinnästä ”Tomme de Savoie”29 päivänä lokakuuta 2015 annetun ja 7 päivänä marraskuuta 2015 Ranskan tasavallan virallisessa lehdessä julkaistun asetuksen mukaisesti. Kansallisen vastaväitemenettelyn aikana yksi toimija on esittänyt vastaväitteen, joka koski vihannan karkearehun pakollista 50 prosentin vähimmäisosuutta lypsylehmien perusannoksessa vähintään 150 päivänä vuodessa, ja neljä toimijaa on esittänyt vastaväitteen, joka koski tilatuottajille asetettua vaatimusta, jossa lypsykarjoissa vähintään 75 prosenttia lehmistä on abondance-, montbéliarde- tai tarentaise-rotuisia, ja ilmoittanut, että ne tarvitsevat lisäaikaa tilojensa mukauttamiseen. Toimijat ovat myös laillisesti pitäneet tuotetta ”Tomme de Savoie” kaupan jatkuvasti vähintään viiden vuoden ajan siihen asti, kun hakemus toimitettiin. Toimija, jota koskee 31 päivänä joulukuuta 2017 päättyvä siirtymäkausi, on GAEC Le Seysselan, Vallod, 74910 SEYSSEL, ja toimijat, joita koskee 31 päivänä lokakuuta 2025 päättyvä siirtymäkausi, ovat EARL la Ferme de Combette, GAEC Les Airelles, EARL La Ferme des 3 Quartiers, GAEC La Ferme de la Ville. |
| --- | --- |

(2)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 23 päivänä marraskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä, että asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 4 kohdan mukaiset siirtymäkaudet, jotka päättyvät 31 päivänä joulukuuta 2017 ja 31 päivänä lokakuuta 2025, oli myönnetty Ranskan alueelle sijoittautuneille toimijoille, jotka täyttävät mainitun artiklan edellytykset suojatusta maantieteellisestä merkinnästä ”Tomme de Savoie”29 päivänä lokakuuta 2015 annetun ja 7 päivänä marraskuuta 2015 Ranskan tasavallan virallisessa lehdessä julkaistun asetuksen mukaisesti. Kansallisen vastaväitemenettelyn aikana yksi toimija on esittänyt vastaväitteen, joka koski vihannan karkearehun pakollista 50 prosentin vähimmäisosuutta lypsylehmien perusannoksessa vähintään 150 päivänä vuodessa, ja neljä toimijaa on esittänyt vastaväitteen, joka koski tilatuottajille asetettua vaatimusta, jossa lypsykarjoissa vähintään 75 prosenttia lehmistä on abondance-, montbéliarde- tai tarentaise-rotuisia, ja ilmoittanut, että ne tarvitsevat lisäaikaa tilojensa mukauttamiseen. Toimijat ovat myös laillisesti pitäneet tuotetta ”Tomme de Savoie” kaupan jatkuvasti vähintään viiden vuoden ajan siihen asti, kun hakemus toimitettiin. Toimija, jota koskee 31 päivänä joulukuuta 2017 päättyvä siirtymäkausi, on GAEC Le Seysselan, Vallod, 74910 SEYSSEL, ja toimijat, joita koskee 31 päivänä lokakuuta 2025 päättyvä siirtymäkausi, ovat EARL la Ferme de Combette, GAEC Les Airelles, EARL La Ferme des 3 Quartiers, GAEC La Ferme de la Ville.

| (3) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). |
| --- | --- |

(3)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3).

| (4) | Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(4)

Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Tomme de Savoie” (SMM) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa myönnettyyn suojaan sovelletaan suojatusta maantieteellisestä merkinnästä ”Tomme de Savoie”29 päivänä lokakuuta 2015 annetun ja 7 päivänä marraskuuta 2015 Ranskan tasavallan virallisessa lehdessä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti julkaistun asetuksen mukaista siirtymäkautta, jonka Ranska myönsi mainitun artiklan vaatimukset täyttäville toimijoille.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä heinäkuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1107/96, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1996, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä (EYVL L 148, 21.6.1996, s. 1).

2

(3)  
  EUVL C 58, 23.2.2017, s. 30.

3

---

| 7.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 174/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 174/16

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/1224,

annettu 6 päivänä heinäkuuta 2017,

kosmeettisista valmisteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteen V muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kosmeettisista valmisteista 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1223/2009 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Aine 2-metyyli-2H-isotiatsol-3-oni, jolle on kansainvälisessä kosmeettisten ainesosien nimistössä (INCI) CAS-numerolla 2682-20-4 annettu nimi methylisothiazolinone, on nykyisin asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä V olevan 57 kohdan perusteella sallittu säilöntäaineena poishuuhdeltavissa kosmeettisissa valmisteissa pitoisuuksina, joissa kyseistä ainetta on enintään 0,01 prosenttia painosta (100 ppm). |
| --- | --- |

(1)

Aine 2-metyyli-2H-isotiatsol-3-oni, jolle on kansainvälisessä kosmeettisten ainesosien nimistössä (INCI) CAS-numerolla 2682-20-4 annettu nimi methylisothiazolinone, on nykyisin asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä V olevan 57 kohdan perusteella sallittu säilöntäaineena poishuuhdeltavissa kosmeettisissa valmisteissa pitoisuuksina, joissa kyseistä ainetta on enintään 0,01 prosenttia painosta (100 ppm).

| (2) | Kuluttajien turvallisuutta käsittelevä tiedekomitea (SCCS) antoi lausunnon aineen methylisothiazolinone turvallisuudesta 15 päivänä joulukuuta 2015 (2). SCCS-komitean johtopäätös oli, että ainetta methylisothiazolinone pidetään poishuuhdeltavissa kosmeettisissa valmisteissa kuluttajille kosketusallergian puhkeamisen kannalta turvallisena enintään 0,0015 prosentin (15 ppm) pitoisuuksina. |
| --- | --- |

(2)

Kuluttajien turvallisuutta käsittelevä tiedekomitea (SCCS) antoi lausunnon aineen methylisothiazolinone turvallisuudesta 15 päivänä joulukuuta 2015 (2). SCCS-komitean johtopäätös oli, että ainetta methylisothiazolinone pidetään poishuuhdeltavissa kosmeettisissa valmisteissa kuluttajille kosketusallergian puhkeamisen kannalta turvallisena enintään 0,0015 prosentin (15 ppm) pitoisuuksina.

| (3) | Edellä mainitun SCCS:n lausunnon valossa ja aineen methylisothiazolinone aiheuttamien allergioiden lisääntymisen vuoksi on tärkeää ryhtyä toimenpiteisiin, joilla kyseisen aineen pitoisuuksia poishuuhdeltavissa valmisteissa rajoitetaan tiukemmin. |
| --- | --- |

(3)

Edellä mainitun SCCS:n lausunnon valossa ja aineen methylisothiazolinone aiheuttamien allergioiden lisääntymisen vuoksi on tärkeää ryhtyä toimenpiteisiin, joilla kyseisen aineen pitoisuuksia poishuuhdeltavissa valmisteissa rajoitetaan tiukemmin.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1223/2009 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1223/2009 olisi muutettava.

| (5) | Toimialalle olisi annettava kohtuullisesti aikaa tehdä tarvittavat muutokset tuotteiden koostumukseen tuotteiden markkinoille saattamiseksi ja vaatimusten vastaisten tuotteiden vetämiseksi pois markkinoilta. |
| --- | --- |

(5)

Toimialalle olisi annettava kohtuullisesti aikaa tehdä tarvittavat muutokset tuotteiden koostumukseen tuotteiden markkinoille saattamiseksi ja vaatimusten vastaisten tuotteiden vetämiseksi pois markkinoilta.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kosmeettisten valmisteiden pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kosmeettisten valmisteiden pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liite V tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Ainoastaan tämän asetuksen mukaisia kosmeettisia valmisteita saa saattaa unionin markkinoille 27 päivästä tammikuuta 2018 alkaen.

Ainoastaan tämän asetuksen mukaisia kosmeettisia valmisteita saa asettaa saataville unionin markkinoilla 27 päivästä huhtikuuta 2018 alkaen.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä heinäkuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 342, 22.12.2009, s. 59.

1

(2)  SCCS/1557/15 (lausunto III)

2

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1223/2009 liitteessä V oleva 57 kohta seuraavasti:

| Viitenumero | Aineiden tunnistaminen | Edellytykset | Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto |
| --- | --- | --- | --- |
| Kemiallinen nimi/INN | Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi | CAS-numero | EY-numero | Valmistetyyppi, kehon osat | Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa | Muut | |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ”57 | 2-Metyyli-2H-isotiatsol-3-oni | Metyyli-isotiatsolinoni (*1) | 2682-20-4 | 220-239-6 | Poishuuhdeltavat valmisteet | 0,0015 % | | |

Viitenumero

Aineiden tunnistaminen

Edellytykset

Käytön edellytysten ja varoitusten sanamuoto

Kemiallinen nimi/INN

Ainesosien yleisten nimien luettelossa esiintyvä nimi

CAS-numero

EY-numero

Valmistetyyppi, kehon osat

Enimmäispitoisuus käyttövalmiissa valmisteessa

Muut

a

b

c

d

e

f

g

h

i

”57

2-Metyyli-2H-isotiatsol-3-oni

Metyyli-isotiatsolinoni (*1)

2682-20-4

220-239-6

Poishuuhdeltavat valmisteet

0,0015 %

---

(*1)  Ainetta methylisothiazolinone säännellään myös liitteen V viitenumerokohdassa 39, joka koskee sen ja aineen methylchloroisothiazolinone seosta. Nämä kaksi kohtaa ovat toisensa pois sulkevia: aineiden methylchloroisothiazolinone (ja) methylisothiazolinone seos on yhteensopimaton käytettäväksi yhdessä pelkän aineen methylisothiazolinone kanssa samassa valmisteessa.”

*1

---

PÄÄTÖKSET

| 7.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 174/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 174/19

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/1225,

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa annetun päätöksen 2010/288/EU kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto päätti komission suosituksen perusteella 2 päivänä joulukuuta 2009 annetulla päätöksellä 2010/288/EU (1) perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Portugalissa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin ollen perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden bruttovelan (joka oli ylittänyt perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuodesta 2005) ennustettiin olevan 74,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto päätti komission suosituksen perusteella 2 päivänä joulukuuta 2009 annetulla päätöksellä 2010/288/EU (1) perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Portugalissa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin ollen perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden bruttovelan (joka oli ylittänyt perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuodesta 2005) ennustettiin olevan 74,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009.

| (2) | Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Portugalille komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2013. Neuvosto myös asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 2 päivän kesäkuuta 2010. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Portugalille komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2013. Neuvosto myös asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 2 päivän kesäkuuta 2010.

| (3) | Neuvosto myönsi Portugalille rahoitustukea (3) sen jälkeen, kun Portugalin viranomaiset olivat pyytäneet rahoitustukea unionilta, niiltä jäsenvaltioilta, joiden rahayksikkö on euro, ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF). Komissio ja Portugalin viranomaiset allekirjoittivat 17 päivänä toukokuuta 2011 erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan. Neuvosto antoi sen jälkeen Portugalille perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 9 päivänä lokakuuta 2012 ja 21 päivänä kesäkuuta 2013 kaksi uutta suositusta, joista ensimmäisessä liiallisen alijäämän oikaisemiselle asetettua määräaikaa jatkettiin vuoteen 2014 ja toisessa vuoteen 2015. Molemmissa tapauksissa neuvosto katsoi, että Portugali oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen. Portugali vapautettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (4) 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla velvollisuudesta toimittaa liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät kertomukset, ja sen sijaan se antoi kertomukset makrotalouden sopeutusohjelmansa (5) puitteissa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto myönsi Portugalille rahoitustukea (3) sen jälkeen, kun Portugalin viranomaiset olivat pyytäneet rahoitustukea unionilta, niiltä jäsenvaltioilta, joiden rahayksikkö on euro, ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF). Komissio ja Portugalin viranomaiset allekirjoittivat 17 päivänä toukokuuta 2011 erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan. Neuvosto antoi sen jälkeen Portugalille perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 9 päivänä lokakuuta 2012 ja 21 päivänä kesäkuuta 2013 kaksi uutta suositusta, joista ensimmäisessä liiallisen alijäämän oikaisemiselle asetettua määräaikaa jatkettiin vuoteen 2014 ja toisessa vuoteen 2015. Molemmissa tapauksissa neuvosto katsoi, että Portugali oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen. Portugali vapautettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (4) 10 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla velvollisuudesta toimittaa liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät kertomukset, ja sen sijaan se antoi kertomukset makrotalouden sopeutusohjelmansa (5) puitteissa.

| (4) | Neuvosto päätti 12 päivänä heinäkuuta 2016 perussopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Portugali ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2013 antaman suosituksen johdosta. Neuvosto hyväksyi 8 päivänä elokuuta 2016 perussopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa Portugalia vaaditaan toteuttamaan liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi tarpeellisina pidettäviä alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, ja asetti näin uuden määräajan tilanteen oikaisemiseksi viimeistään vuonna 2016. Neuvosto myös asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 15 päivän lokakuuta 2016. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto päätti 12 päivänä heinäkuuta 2016 perussopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Portugali ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 21 päivänä kesäkuuta 2013 antaman suosituksen johdosta. Neuvosto hyväksyi 8 päivänä elokuuta 2016 perussopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti päätöksen, jossa Portugalia vaaditaan toteuttamaan liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi tarpeellisina pidettäviä alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, ja asetti näin uuden määräajan tilanteen oikaisemiseksi viimeistään vuonna 2016. Neuvosto myös asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 15 päivän lokakuuta 2016.

| (5) | Neuvosto katsoi 16 päivänä marraskuuta 2016, että Portugali oli toteuttanut tuloksellisia toimia perussopimuksen 126 artiklan 9 kohdan nojalla 8 päivänä elokuuta 2016 annetun neuvoston päätöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto katsoi 16 päivänä marraskuuta 2016, että Portugali oli toteuttanut tuloksellisia toimia perussopimuksen 126 artiklan 9 kohdan nojalla 8 päivänä elokuuta 2016 annetun neuvoston päätöksen mukaisesti.

| (6) | Perussopimuksiin liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa tilastotiedot menettelyn täytäntöönpanoa varten. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (6) 3 artiklan mukaisesti annettava tilastotiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta. |
| --- | --- |

(6)

Perussopimuksiin liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa tilastotiedot menettelyn täytäntöönpanoa varten. Pöytäkirjan soveltamisen osana jäsenvaltioiden on neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (6) 3 artiklan mukaisesti annettava tilastotiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.

| (7) | Neuvoston on tehtävä päätös liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevan päätöksen kumoamisesta asiasta annettujen tilastotietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (7). |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston on tehtävä päätös liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevan päätöksen kumoamisesta asiasta annettujen tilastotietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (7).

| (8) | Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Portugalilta ilmoituksen huhtikuussa 2017, sekä vuosien 2017–2021 vakausohjelman ja komission kevään 2017 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:






  — | Julkisen talouden alijäämän noustua 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 (3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ilman kertaluonteisia toimenpiteitä) se supistui 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 (2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ilman kertaluonteisia toimenpiteitä). Alijäämän supistuminen vuonna 2016 verrattuna vuoden 2016 talousarviossa asetettuihin tavoitteisiin oli seurausta lähinnä juoksevien menojen hillitsemisestä (– 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen) erityisesti välituotekäytössä sekä pääomamenojen alikäytöstä (– 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), joka kompensoi selvästi tulovajeen (1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) sekä verotulojen että muiden kuin verotulojen osalta. |
| --- | --- | --- |

(8)

Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Portugalilta ilmoituksen huhtikuussa 2017, sekä vuosien 2017–2021 vakausohjelman ja komission kevään 2017 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

—

Julkisen talouden alijäämän noustua 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015 (3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ilman kertaluonteisia toimenpiteitä) se supistui 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 (2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ilman kertaluonteisia toimenpiteitä). Alijäämän supistuminen vuonna 2016 verrattuna vuoden 2016 talousarviossa asetettuihin tavoitteisiin oli seurausta lähinnä juoksevien menojen hillitsemisestä (– 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen) erityisesti välituotekäytössä sekä pääomamenojen alikäytöstä (– 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), joka kompensoi selvästi tulovajeen (1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) sekä verotulojen että muiden kuin verotulojen osalta.

| — | Portugalin hallituksen 28 päivänä huhtikuuta 2017 toimittamassa vuosien 2017–2021 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän ennakoidaan supistuvan 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan alijäämä on 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, eli sen odotetaan pysyvän ennustejaksolla alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kyseisiin ennusteisiin ei sisälly pankkien tukitoimenpiteiden, jotka eivät saa vaarantaa alijäämän kestävää supistamista, mahdollinen alijäämää kasvattava vaikutus. |
| --- | --- |

—

Portugalin hallituksen 28 päivänä huhtikuuta 2017 toimittamassa vuosien 2017–2021 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän ennakoidaan supistuvan 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan alijäämä on 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, eli sen odotetaan pysyvän ennustejaksolla alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kyseisiin ennusteisiin ei sisälly pankkien tukitoimenpiteiden, jotka eivät saa vaarantaa alijäämän kestävää supistamista, mahdollinen alijäämää kasvattava vaikutus.

| — | Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, parantui 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. |
| --- | --- |

—

Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, parantui 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016.

| — | Julkisen talouden bruttovelka prosenttiosuutena BKT:sta kasvoi velkaa kasvattavien velkakannan korjauserien vuoksi 130,4 prosenttiin vuonna 2016, kun se oli 129 prosenttia vuonna 2015. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan velkasuhde supistuu 128,5 prosenttiin vuonna 2017 ja 126,2 prosenttiin vuonna 2018 perusylijäämien vuoksi. |
| --- | --- |

—

Julkisen talouden bruttovelka prosenttiosuutena BKT:sta kasvoi velkaa kasvattavien velkakannan korjauserien vuoksi 130,4 prosenttiin vuonna 2016, kun se oli 129 prosenttia vuonna 2015. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan velkasuhde supistuu 128,5 prosenttiin vuonna 2017 ja 126,2 prosenttiin vuonna 2018 perusylijäämien vuoksi.

| (9) | Perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan oikaistu. |
| --- | --- |

(9)

Perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan oikaistu.

| (10) | Neuvoston käsityksen mukaan Portugalin liiallinen alijäämä on oikaistu, ja näin ollen päätös 2010/288/EU olisi kumottava. |
| --- | --- |

(10)

Neuvoston käsityksen mukaan Portugalin liiallinen alijäämä on oikaistu, ja näin ollen päätös 2010/288/EU olisi kumottava.

| (11) | Portugaliin sovelletaan vuodesta 2017 eli liiallisen alijäämän oikaisemista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, myös noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja noudatettava velkakriteeriä asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(11)

Portugaliin sovelletaan vuodesta 2017 eli liiallisen alijäämän oikaisemista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, myös noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja noudatettava velkakriteeriä asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että liiallisen alijäämän tilanne Portugalissa on oikaistu.

2 artikla

Kumotaan päätös 2010/288/EU.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. SCICLUNA

---

(1)  Neuvoston päätös 2010/288/EU, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa (EUVL L 125, 21.5.2010, s. 44).

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU, annettu 17 päivänä toukokuuta 2011, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta (EUVL L 159, 17.6.2011, s. 88).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 472/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1).

4

(5)  Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät liiallista alijäämää koskeviin menettelyihin, ovat osoitteessa https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/excessive-deficit-procedures-overview_en

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

6

(7)  Vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita, jotka talous- ja rahoituskomitea hyväksyi 5 päivänä heinäkuuta 2016. Saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm.

7

---

| 7.7.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 174/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 174/22

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/1226,

annettu 30 päivänä kesäkuuta 2017,

Kreikan makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä (2015/1411) annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/544 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan vakausmekanismin, jäljempänä ’EVM’, hallintoneuvosto pyysi 16 päivänä heinäkuuta 2015 komissiota, joka toimii yhteistyössä Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, EVM:n, Kreikan viranomaisten ja, jos se on tarpeen, Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, kanssa, sopimaan lainan muodossa toteutettavasta Kreikan makrotalouden sopeutusohjelmasta. Ohjelma laadittiin asetuksen (EU) N:o 472/2013 7 artiklan 1 kohdan mukaista menettelyä noudattaen. Edellä mainitut instituutiot pääsivät 11 päivänä elokuuta 2015 yhteisymmärrykseen teknisellä tasolla Kreikan hallituksen kanssa makrotalouden sopeutusohjelmasta, jäljempänä ’ohjelma’. Neuvosto hyväksyi ohjelman komission ehdotuksesta annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan vakausmekanismin, jäljempänä ’EVM’, hallintoneuvosto pyysi 16 päivänä heinäkuuta 2015 komissiota, joka toimii yhteistyössä Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, EVM:n, Kreikan viranomaisten ja, jos se on tarpeen, Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, kanssa, sopimaan lainan muodossa toteutettavasta Kreikan makrotalouden sopeutusohjelmasta. Ohjelma laadittiin asetuksen (EU) N:o 472/2013 7 artiklan 1 kohdan mukaista menettelyä noudattaen. Edellä mainitut instituutiot pääsivät 11 päivänä elokuuta 2015 yhteisymmärrykseen teknisellä tasolla Kreikan hallituksen kanssa makrotalouden sopeutusohjelmasta, jäljempänä ’ohjelma’. Neuvosto hyväksyi ohjelman komission ehdotuksesta annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (2).

| (2) | Sovitun perusteella Kreikka hyväksyi kattavan toimenpidepaketin, joka oli määrä toteuttaa EVM:n kolmivuotisen, vuoden 2015 kolmannelta neljännekseltä vuoden 2018 kolmanteen neljännekseen ulottuvan makrotalouden sopeutusohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

(2)

Sovitun perusteella Kreikka hyväksyi kattavan toimenpidepaketin, joka oli määrä toteuttaa EVM:n kolmivuotisen, vuoden 2015 kolmannelta neljännekseltä vuoden 2018 kolmanteen neljännekseen ulottuvan makrotalouden sopeutusohjelman puitteissa.

| (3) | Tällä kattavalla toimenpidepaketilla, joka vahvistettiin 19 päivänä elokuuta 2015 tehdyssä EVM:n erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevassa yhteisymmärryspöytäkirjassa, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, pyritään palauttamaan rahoitusmarkkinoiden luottamus ja terve makrotalouden tasapaino sekä mahdollistamaan talouden palaaminen kestävään kasvuun. Toimenpidepaketti muodostuu neljästä osasta, jotka ovat julkisen talouden kestävyyden palauttaminen, rahoitusmarkkinoiden vakauden turvaaminen, kilpailukyvyn ja kasvun edistäminen sekä valtion ja julkishallinnon nykyaikaistaminen. |
| --- | --- |

(3)

Tällä kattavalla toimenpidepaketilla, joka vahvistettiin 19 päivänä elokuuta 2015 tehdyssä EVM:n erityisiä talouspoliittisia ehtoja koskevassa yhteisymmärryspöytäkirjassa, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, pyritään palauttamaan rahoitusmarkkinoiden luottamus ja terve makrotalouden tasapaino sekä mahdollistamaan talouden palaaminen kestävään kasvuun. Toimenpidepaketti muodostuu neljästä osasta, jotka ovat julkisen talouden kestävyyden palauttaminen, rahoitusmarkkinoiden vakauden turvaaminen, kilpailukyvyn ja kasvun edistäminen sekä valtion ja julkishallinnon nykyaikaistaminen.

| (4) | Kun ohjelman ensimmäinen tarkastelu oli saatu toteutettua ja euroryhmä oli antanut lausuntonsa 25 päivänä toukokuuta 2016, komissio ja EKP olivat esittäneet myönteisen arvion ohjelman toteutuksesta ja EVM oli antanut hyväksyntänsä, Kreikka ja komissio (EVM:n puolesta) allekirjoittivat täydentävän yhteisymmärryspöytäkirjan 16 päivänä kesäkuuta 2016. Täydentävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa saatetaan ajan tasalle yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistetut poliittiset ehdot, jotta ohjelman toteutuksessa saavutettu edistys voidaan ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(4)

Kun ohjelman ensimmäinen tarkastelu oli saatu toteutettua ja euroryhmä oli antanut lausuntonsa 25 päivänä toukokuuta 2016, komissio ja EKP olivat esittäneet myönteisen arvion ohjelman toteutuksesta ja EVM oli antanut hyväksyntänsä, Kreikka ja komissio (EVM:n puolesta) allekirjoittivat täydentävän yhteisymmärryspöytäkirjan 16 päivänä kesäkuuta 2016. Täydentävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa saatetaan ajan tasalle yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistetut poliittiset ehdot, jotta ohjelman toteutuksessa saavutettu edistys voidaan ottaa huomioon.

| (5) | Myös euroryhmä arvioi 25 päivänä toukokuuta 2016 Kreikan velan kestävyyttä. Se sopi velkatoimenpidepaketista, joka otetaan käyttöön vähitellen, jotta sovittu bruttorahoitustarvetta koskeva vertailuarvo voidaan tarpeen mukaan saavuttaa. Euroryhmä päätti, että ensimmäiset toimenpiteet toteutettaisiin lyhyellä aikavälillä eli ensimmäisen tarkastelun päättymisestä ohjelman päättymiseen saakka. EVM:n ja Euroopan rahoitusvakausvälineen hallintoneuvostot hyväksyivät 23 päivänä tammikuuta 2017 säännöt Kreikkaan kohdistettavista lyhyen aikavälin velkahelpotustoimenpiteistä, joiden toteuttaminen on aloitettu. Lisäksi euroryhmä päätti 25 päivänä toukokuuta 2016, että kun ohjelma on saatettu onnistuneesti päätökseen vuoden 2018 puoliväliin mennessä, euroryhmä edellyttäisi mahdollisen toisen toimenpidepaketin toteuttamista, jos se on tarpeen velan kestävyyttä koskevien sovittujen vertailuarvojen noudattamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Myös euroryhmä arvioi 25 päivänä toukokuuta 2016 Kreikan velan kestävyyttä. Se sopi velkatoimenpidepaketista, joka otetaan käyttöön vähitellen, jotta sovittu bruttorahoitustarvetta koskeva vertailuarvo voidaan tarpeen mukaan saavuttaa. Euroryhmä päätti, että ensimmäiset toimenpiteet toteutettaisiin lyhyellä aikavälillä eli ensimmäisen tarkastelun päättymisestä ohjelman päättymiseen saakka. EVM:n ja Euroopan rahoitusvakausvälineen hallintoneuvostot hyväksyivät 23 päivänä tammikuuta 2017 säännöt Kreikkaan kohdistettavista lyhyen aikavälin velkahelpotustoimenpiteistä, joiden toteuttaminen on aloitettu. Lisäksi euroryhmä päätti 25 päivänä toukokuuta 2016, että kun ohjelma on saatettu onnistuneesti päätökseen vuoden 2018 puoliväliin mennessä, euroryhmä edellyttäisi mahdollisen toisen toimenpidepaketin toteuttamista, jos se on tarpeen velan kestävyyttä koskevien sovittujen vertailuarvojen noudattamiseksi.

| (6) | Euroryhmä suhtautui 25 päivänä toukokuuta 2016 myönteisesti IMF:n johdon aikomukseen suosittaa IMF:n johtokunnalle, että se hyväksyy Kreikan rahoitusjärjestelyn. Euroryhmä vahvisti tämän kannan 5 päivänä joulukuuta 2016 ja korosti myös tarvetta yhteisiin ehtoihin, joista olisi sovittava kaikkien instituutioiden ja Kreikan välillä. Lisäksi euroryhmä kehotti 5 päivänä joulukuuta 2016 instituutioita ja Kreikkaa jatkamaan nopeasti neuvotteluja, jotta päästäisiin mahdollisimman pian tällaisiin yhteisiin ehtoihin perustuvaan virkamiestason sopimukseen, ja valtuutti euroryhmän työryhmän arvioimaan kyseistä virkamiestason sopimusta. Näihin ehtoihin sisältyy sellaisen ennalta säädetyn finanssipoliittisen toimenpidepaketin hyväksyminen, joka auttaa varmistamaan julkisen talouden 3,5 prosentin perusylijäämään suhteessa BKT:hen keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(6)

Euroryhmä suhtautui 25 päivänä toukokuuta 2016 myönteisesti IMF:n johdon aikomukseen suosittaa IMF:n johtokunnalle, että se hyväksyy Kreikan rahoitusjärjestelyn. Euroryhmä vahvisti tämän kannan 5 päivänä joulukuuta 2016 ja korosti myös tarvetta yhteisiin ehtoihin, joista olisi sovittava kaikkien instituutioiden ja Kreikan välillä. Lisäksi euroryhmä kehotti 5 päivänä joulukuuta 2016 instituutioita ja Kreikkaa jatkamaan nopeasti neuvotteluja, jotta päästäisiin mahdollisimman pian tällaisiin yhteisiin ehtoihin perustuvaan virkamiestason sopimukseen, ja valtuutti euroryhmän työryhmän arvioimaan kyseistä virkamiestason sopimusta. Näihin ehtoihin sisältyy sellaisen ennalta säädetyn finanssipoliittisen toimenpidepaketin hyväksyminen, joka auttaa varmistamaan julkisen talouden 3,5 prosentin perusylijäämään suhteessa BKT:hen keskipitkällä aikavälillä.

| (7) | Kreikan talous on osoittanut huomattavaa kykyä selviytyä tavanomaista suuremman epävarmuuden leimaamasta toimintaympäristöstä ja pääomanliikkeiden rajoituksista, sillä BKT supistui vuonna 2015 vain 0,2 prosenttia. Vuonna 2016 Kreikan talous polki paikallaan, koska yksityisen kulutuksen alkava kasvu kuittautui sekä julkisen kulutuksen että nettoviennin supistumisella. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan Kreikan talouden odotetaan kasvavan 2,1 prosenttia vuonna 2017 ja 2,5 prosenttia vuonna 2018, koska talouden koheneva ilmapiiri tukee investointeja ja kulutusta. |
| --- | --- |

(7)

Kreikan talous on osoittanut huomattavaa kykyä selviytyä tavanomaista suuremman epävarmuuden leimaamasta toimintaympäristöstä ja pääomanliikkeiden rajoituksista, sillä BKT supistui vuonna 2015 vain 0,2 prosenttia. Vuonna 2016 Kreikan talous polki paikallaan, koska yksityisen kulutuksen alkava kasvu kuittautui sekä julkisen kulutuksen että nettoviennin supistumisella. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan Kreikan talouden odotetaan kasvavan 2,1 prosenttia vuonna 2017 ja 2,5 prosenttia vuonna 2018, koska talouden koheneva ilmapiiri tukee investointeja ja kulutusta.

| (8) | Kyseisen ennusteen mukaan velkasuhde olisi 179,0 prosenttia vuonna 2016, 178,8 prosenttia vuonna 2017, 174,6 prosenttia vuonna 2018 ja 165,2 prosenttia vuonna 2019. Velkasuhteen odotetaan näin ollen siirtyvän lasku-uralle vuodesta 2017 alkaen. Kreikan perusylijäämä oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, mikä ylittää ohjelmassa asetetut tavoitteet (– 0,25 % vuonna 2015 ja 0,5 % vuonna 2016). Kreikan viranomaisten on noudatettava julkisen talouden sopeutusuraa, joka perustuu siihen, että perusylijäämä on 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja keskipitkällä aikavälillä. Julkisen talouden tavoitteiden kehitysura vastaa Kreikan talouden odotettua kasvuvauhtia maan elpyessä sen toistaiseksi syvimmästä taantumasta. |
| --- | --- |

(8)

Kyseisen ennusteen mukaan velkasuhde olisi 179,0 prosenttia vuonna 2016, 178,8 prosenttia vuonna 2017, 174,6 prosenttia vuonna 2018 ja 165,2 prosenttia vuonna 2019. Velkasuhteen odotetaan näin ollen siirtyvän lasku-uralle vuodesta 2017 alkaen. Kreikan perusylijäämä oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016, mikä ylittää ohjelmassa asetetut tavoitteet (– 0,25 % vuonna 2015 ja 0,5 % vuonna 2016). Kreikan viranomaisten on noudatettava julkisen talouden sopeutusuraa, joka perustuu siihen, että perusylijäämä on 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja keskipitkällä aikavälillä. Julkisen talouden tavoitteiden kehitysura vastaa Kreikan talouden odotettua kasvuvauhtia maan elpyessä sen toistaiseksi syvimmästä taantumasta.

| (9) | Komission yksiköiden päivitettyjen ennusteiden sekä komission yhdessä EKP:n ja soveltuvin osin myös IMF:n kanssa toteuttaman toisen tarkastelun tulosten perusteella nykyinen ohjelma olisi saatettava ajan tasalle, jotta voidaan ottaa huomioon Kreikan viranomaisten vuoden 2017 ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä toteuttamat uudistukset. Ajan tasalle saatettujen ehtojen olisi näin ollen katettava eri politiikkatoimet, joita tarvitaan ohjelman menestykselliseen toteuttamiseen tulevaisuudessa, kun tavoitteena on Kreikan talouden paluu kestävään kasvuun. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/544. |
| --- | --- |

(9)

Komission yksiköiden päivitettyjen ennusteiden sekä komission yhdessä EKP:n ja soveltuvin osin myös IMF:n kanssa toteuttaman toisen tarkastelun tulosten perusteella nykyinen ohjelma olisi saatettava ajan tasalle, jotta voidaan ottaa huomioon Kreikan viranomaisten vuoden 2017 ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä toteuttamat uudistukset. Ajan tasalle saatettujen ehtojen olisi näin ollen katettava eri politiikkatoimet, joita tarvitaan ohjelman menestykselliseen toteuttamiseen tulevaisuudessa, kun tavoitteena on Kreikan talouden paluu kestävään kasvuun. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/544.

| (10) | Kreikalle sen ohjelmaan kuuluvien toimenpiteiden toteuttamiseksi annettavan rahoitustuen olisi tuen muodosta riippumatta oltava sopusoinnussa unionin oikeudellisten vaatimusten ja politiikkojen sekä erityisesti unionin talouden ohjausjärjestelmän ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, kanssa. Siltä osin kuin makrotalouden sopeutusohjelmassa suunnitellut toimenpiteet rajoittavat perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien ja vapauksien käyttöä, kyseiset rajoitukset ovat sen 52 artiklan 1 kohdan mukaisia. Kaikki rahoituslaitoksia tukevat toimet olisi toteutettava unionin kilpailusääntöjä noudattaen. Komission olisi varmistettava, että pyydetyn EVM-rahoitustuen yhteydessä tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa esitetyt toimenpiteet ovat täysin sopusoinnussa tämän päätöksen kanssa, |
| --- | --- |

(10)

Kreikalle sen ohjelmaan kuuluvien toimenpiteiden toteuttamiseksi annettavan rahoitustuen olisi tuen muodosta riippumatta oltava sopusoinnussa unionin oikeudellisten vaatimusten ja politiikkojen sekä erityisesti unionin talouden ohjausjärjestelmän ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, kanssa. Siltä osin kuin makrotalouden sopeutusohjelmassa suunnitellut toimenpiteet rajoittavat perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien ja vapauksien käyttöä, kyseiset rajoitukset ovat sen 52 artiklan 1 kohdan mukaisia. Kaikki rahoituslaitoksia tukevat toimet olisi toteutettava unionin kilpailusääntöjä noudattaen. Komission olisi varmistettava, että pyydetyn EVM-rahoitustuen yhteydessä tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa esitetyt toimenpiteet ovat täysin sopusoinnussa tämän päätöksen kanssa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/544 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

1.   Kreikan on vakautettava julkista taloutta korkealaatuisin ja pysyvin toimenpitein pitäen samalla kyseisten toimenpiteiden vaikutukset vähäosaisiin mahdollisimman pieninä. Kreikan viranomaiset sitoutuvat julkisen talouden kestävyyden varmistamiseen sekä mittavien ja kestävien perusylijäämien saavuttamiseen keskipitkällä aikavälillä, mikä johtaa velan pienenemiseen tasaisesti suhteessa BKT:hen. Kreikan on tämän mukaisesti noudatettava julkisen talouden sopeutusuraa, joka perustuu siihen, että perusylijäämä on 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ja 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018 ja keskipitkällä aikavälillä. Kreikan viranomaiset sitoutuvat toteuttamaan lisää rakenteellisia toimenpiteitä, joiden vaikutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2018 mennessä, jotta voidaan varmistaa tavoitteena oleva perusylijäämän kehitys. Toimenpiteisiin, joilla nämä perusylijäämätavoitteet saavutetaan ja joista on sovittu toisen tarkastelun yhteydessä, on sisällyttävä seuraavat: sosiaalietuuksien järkeistäminen ja verotukien poistaminen Maailmanpankin toteuttaman sosiaalihuoltoa koskevan tarkastelun suositusten perusteella; terveydenhuoltomenojen rationalisointi laajentamalla suljetun budjettikehyksen soveltamisalaa ja alentamalla terveydenhuollon menokattoa; matkailijoiden lyhytaikaisista majoituspalveluista kannettavan veron käyttöönotto; ja tiettyjen tuloskannustimien ja etuuksien rationalisointi julkisella sektorilla.

2.   Jotta voidaan tukea talousarvion tasapainottamista kohti kasvua edistäviä ja oikeudenmukaiseen tulonjakoon perustuvia politiikkoja sekä varmistaa samalla, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteet saavutetaan, Kreikan viranomaisten on toteutettava seuraavat lainsäädäntötoimet:

| i) | hyväksytään vuosiksi 2018–2021 keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia, joka vastaa sovittuja keskipitkän aikavälin tavoitteita, jotka on saavutettava ilman kasvulle haitallisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

i)

hyväksytään vuosiksi 2018–2021 keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia, joka vastaa sovittuja keskipitkän aikavälin tavoitteita, jotka on saavutettava ilman kasvulle haitallisia toimenpiteitä;

| ii) | toteutetaan eläkeuudistus, joka tuottaa vuosina 2019–2022 1 prosentin nettosäästöt suhteessa BKT:hen, ja henkilötuloverotuksen uudistus, joka tuottaa vuosina 2020, 2021 ja 2022 1 prosentin nettosäästöt suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

ii)

toteutetaan eläkeuudistus, joka tuottaa vuosina 2019–2022 1 prosentin nettosäästöt suhteessa BKT:hen, ja henkilötuloverotuksen uudistus, joka tuottaa vuosina 2020, 2021 ja 2022 1 prosentin nettosäästöt suhteessa BKT:hen;

| iii) | hyväksytään kasvua edistävä veropaketti, joka vastaa nettomääräisesti henkilötuloverotuksen uudistuksen tuottoja; paketti käsittää i) henkilötuloverokantojen ja solidaarisuuslisän alennuksen, jonka keskipitkän aikavälin vaikutus julkiseen talouteen on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; ii) yhtiöverokantojen alennuksen, jonka keskipitkän aikavälin vaikutus julkiseen talouteen on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen; ja iii) kiinteistöveron (ENFIA) alennuksen, jonka vaikutus on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

iii)

hyväksytään kasvua edistävä veropaketti, joka vastaa nettomääräisesti henkilötuloverotuksen uudistuksen tuottoja; paketti käsittää i) henkilötuloverokantojen ja solidaarisuuslisän alennuksen, jonka keskipitkän aikavälin vaikutus julkiseen talouteen on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen; ii) yhtiöverokantojen alennuksen, jonka keskipitkän aikavälin vaikutus julkiseen talouteen on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen; ja iii) kiinteistöveron (ENFIA) alennuksen, jonka vaikutus on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen;

| iv) | hyväksytään kohdennettu menopaketti, joka vastaa nettomääräisesti eläkeuudistuksen tuottoja ja muodostuu seuraavista toimenpiteistä: i) kohdennettuja sosiaalietuuksia (asumistuki, perhe-etuudet, kouluateriat, varhaiskasvatus ja päivähoito/esiasteen opetus, tarveharkintainen terveydenhuollon omavastuuosuuksien pienentäminen) koskevien menojen lisääminen, jonka vaikutus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen; ii) investointi korkealaatuisiin julkisiin infrastruktuureihin, jonka vaikutus on 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen; ja iii) aktiivinen työvoimapolitiikka, jonka vaikutus on 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

iv)

hyväksytään kohdennettu menopaketti, joka vastaa nettomääräisesti eläkeuudistuksen tuottoja ja muodostuu seuraavista toimenpiteistä: i) kohdennettuja sosiaalietuuksia (asumistuki, perhe-etuudet, kouluateriat, varhaiskasvatus ja päivähoito/esiasteen opetus, tarveharkintainen terveydenhuollon omavastuuosuuksien pienentäminen) koskevien menojen lisääminen, jonka vaikutus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen; ii) investointi korkealaatuisiin julkisiin infrastruktuureihin, jonka vaikutus on 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen; ja iii) aktiivinen työvoimapolitiikka, jonka vaikutus on 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen;

| v) | toteutetaan henkilötuloverotusta koskevat toimenpiteet vuonna 2019, jos etupainotteinen toteutus on ohjelman lopputarkasteluun sisältyvän ennakoivan arvioinnin perusteella tarpeen, jotta sovittu perusylijäämätavoite eli 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 saavutetaan ilman kasvulle haitallisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

v)

toteutetaan henkilötuloverotusta koskevat toimenpiteet vuonna 2019, jos etupainotteinen toteutus on ohjelman lopputarkasteluun sisältyvän ennakoivan arvioinnin perusteella tarpeen, jotta sovittu perusylijäämätavoite eli 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 saavutetaan ilman kasvulle haitallisia toimenpiteitä;

| vi) | otetaan vuodesta 2019 alkaen käyttöön ohjelman lopputarkastelun tuloksesta ja saavutetusta yhteisymmärryksestä riippuva sekä läpinäkyvässä prosessissa vahvistettava elvytyspaketti, joka vastaa suuruudeltaan määrää, jolla instituutiot ennustavat Kreikan ylittävän sovitut keskipitkän aikavälin tavoitteet, jotta näiden tavoitteiden saavuttaminen varmistetaan. |
| --- | --- |

vi)

otetaan vuodesta 2019 alkaen käyttöön ohjelman lopputarkastelun tuloksesta ja saavutetusta yhteisymmärryksestä riippuva sekä läpinäkyvässä prosessissa vahvistettava elvytyspaketti, joka vastaa suuruudeltaan määrää, jolla instituutiot ennustavat Kreikan ylittävän sovitut keskipitkän aikavälin tavoitteet, jotta näiden tavoitteiden saavuttaminen varmistetaan.

3.   Kreikan viranomaisten on viimeisteltävä kehys, jota riippumattoman julkisten tulojen viraston täysimääräinen käyttöönotto ja tuloksellinen toiminta edellyttää. Viranomaisten on toteutettava edelleen toimenpiteitä verolainsäädännön noudattamisen parantamiseksi, mukaan lukien sähköisten maksujen käytön edistämistä ja helpottamista koskeva lainsäädäntö. Toimenpiteillä veronkierron torjunnan vahvistamiseksi on tähdättävä muun muassa oikeus- ja veroviranomaisten yhteistyömallin parantamiseen.

4.   Kreikan viranomaisten on toteutettava toimenpiteitä, joilla lujitetaan edelleen budjettiprosessia ja julkista varainhoitoa. Niiden on varmistettava, että kansallinen lainsäädäntö on täysin linjassa talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen (vakaussopimus) kanssa. Kreikan viranomaisten on myös esitettävä keskipitkän aikavälin toimintasuunnitelma, jolla varmistetaan, että maksut suoritetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/7/EU (*1) noudattaen. Niiden on parannettava julkisia hankintoja koskevaa kehystä muun muassa edistämällä keskitettyjä hankintoja.

5.   Kreikan viranomaisten on pantava kokonaisuudessaan täytäntöön vuoden 2016 kattavaa eläkeuudistusta koskevat uudet säännökset. Jotta julkisia terveydenhuoltomenoja voidaan rationalisoida, Kreikan viranomaisten on toteutettava rakenteellisia toimenpiteitä tehokkuuden parantamiseksi, mukaan lukien suljettu talousarvio (menokatto) aiemmin menokaton ulkopuolelle jääneiden erien sisällyttämiseksi siihen. Niiden on julkaistava päivitetty hintatiedote lääkkeiden hintojen alentamiseksi, päivitettävä ja julkaistava säännöllisesti positiiviset ja negatiiviset luettelot sekä toteutettava uusia toimenpiteitä, joilla parannetaan geneeristen lääkkeiden markkinoille pääsyä.

6.   Kreikan viranomaisten on varmistettava uuden solidaarisuustulojärjestelmän sujuva käyttöönotto ja toteutus. Niiden on uudistettava merkittävästi sosiaalihuoltojärjestelmää Maailmanpankin toteuttaman sosiaalihuoltoa koskevan tarkistuksen asiaankuuluvien suositusten perusteella. Kyseisen uudistuksen tarkoituksena on yksinkertaistaa järjestelmää ja kohdentaa toimet vastaamaan paremmin heikoimmassa asemassa olevien tarpeita, mukaan lukien varojen suuntaaminen uuden solidaarisuustulojärjestelmän käyttöönoton rahoittamiseen koko maassa.

7.   Jotta voidaan turvata rahoitusvakaus, Kreikan viranomaisten on julkaistava pääomaliikkeiden rajoitusten lieventämiseen tähtäävä etenemissuunnitelma, jossa vältetään kohtuuttomia viivästyksiä vaarantamatta rahoitusvakautta. Niiden on arvioitava ja puututtava lain 4354/2015 täytäntöönpanon tarkastelua koskevassa kertomuksessa yksilöityihin järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoiden esteisiin, jotta järjestämättömien lainojen hallinnoijien toimilupaprosessia voidaan yksinkertaistaa. Kreikan viranomaisten on otettava käyttöön tuomioistuimen ulkopuolinen hoitojärjestely järjestämättömille lainoille ja varmistettava sen sujuva täytäntöönpano. Järjestelyn on mahdollistettava se, että sekä suuret että pienemmät velalliset, joilla on velkaa yli vähimmäiskynnysarvon, voivat turvautua velan uudelleenjärjestelymekanismiin, ja järjestelyn nojalla kaikkien velkojen, niin yksityisen kuin julkisenkin velan lukuun ottamatta kuitenkaan sosiaaliturvamaksuja ja lähdeveroja, on kuuluttava kyseisen mekanismin piiriin. Kreikan viranomaisten on myös nykyaikaistettava yritysten maksukyvyttömyyslainsäädäntöä ja varmistettava sen tuloksellinen täytäntöönpano keskittymällä erityisesti maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjien rooliin. Kreikan viranomaisten on tarkistettava siviiliprosessilakia, jotta se saadaan unionin parhaiden käytäntöjen mukaiseksi.

8.   Jotta voidaan edistää kasvua, kilpailukykyä ja investointeja, Kreikan viranomaisten on jatkettava monien uudistusten suunnittelua ja toteuttamista tuotemarkkinoilla. Näillä uudistuksilla on pyrittävä unionin parhaiden käytäntöjen saavuttamiseen. Uudistuksiin on kuuluttavat seuraavat: OECD:n kilpailuvaikutusten arvioinnin ohjeiston suositusten toteuttamisen jatkaminen kilpailun esteiden poistamiseksi lukuisilla eri aloilla; uudistukset investointien lisensoinnin vapauttamiseksi ja yrityksen perustamiseen liittyvän hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi; uudet toimet säänneltyjen ammattien vapauttamiseksi; uudistukset kaavoituslainsäädännön nykyaikaistamiseksi, mukaan lukien maankäytön suunnittelu ja kiinteistörekisteri; ja toimenpiteet, joilla pyritään parantamaan vesihuolto- ja liikennealan toimivuutta.

9.   Työmarkkinoiden osalta Kreikan on annettava lainsäädäntöä sen selventämiseksi, että vuoden 2011 työehtosopimusneuvottelujen uudistuksia jatketaan ohjelman loppuun asti. Kreikan viranomaisten on korvattava joukkoirtisanomisten nykyinen hallinnollinen kehys enintään kolmen kuukauden ilmoitusmenettelyllä, johon ei liity etukäteishyväksyntää, ja muutettava työtaistelutoimenpiteitä koskevaa lainsäädäntöä. Kreikan viranomaisten on myös toteutettava lisää toimia, joilla torjutaan pimeää työntekoa ja vahvistetaan ammatillista koulutusta, sekä toteutettava kolmivuotinen koulutuksen toimintasuunnitelma.

10.   Kreikan viranomaisten on jatkettava laajoja uudistuksia energiamarkkinoilla, jotta ne olisivat sopusoinnussa unionin lainsäädännön ja politiikkojen kanssa, ne saataisiin nykyaikaisemmiksi ja kilpailukykyisemmiksi, vähennettäisiin monopoliasemaan perustuvia vuokria ja tehottomuutta, edistettäisiin innovointia, edistettäisiin uusiutuvan energian ja kaasun laajempaa käyttöä ja varmistettaisiin, että kuluttajat saavat osansa kaikista näistä muutoksista koituvasta hyödystä. Jotta vakiintuneen operaattorin markkinaosuus sähkömarkkinoilla saatettaisiin sovittujen tavoitteiden mukaiseksi, Kreikan viranomaisten on jatkettava sähkön huutokauppojen toteuttamista ja ehdotettava pakollisia rakenteellisia toimenpiteitä, joilla luovutetaan osa vakiintuneen operaattorin sähköntuotantokapasiteetista niiden asiaa koskevien komission päätösten mukaisesti, jotka säilytettiin unionin yleisen tuomioistuimen antamilla tuomioilla (*2). Kreikan viranomaisten on myös edelleen jatkettava prosessia, joka tähtää siirtoverkonhaltijan omistuksen täydelliseen eriyttämiseen vakiintuneesta operaattorista, jatkettava uusiutuvan energian käytön kannustimien uudistuksen toteutusta ja varmistettava muiden markkinauudistusten nopea täytäntöönpano. Kaasumarkkinoilla meneillään olevien uudistusten täytäntöönpanon jatkaminen johtaa muun muassa siihen, että kaikilla kuluttajilla on suunnitellun aikataulun mukaisesti vapaa oikeus vaihtaa toimittajaa vuoteen 2018 mennessä. Kreikan viranomaisten on toteutettava lisää toimia, joilla poistetaan jäljellä olevia tosiasiallisen kilpailun esteitä kaasun tukku- ja vähittäismarkkinoilta ja joilla edistetään verkkojen yhteenliittämistä sekä energialähteiden monipuolistamista.

11.   Kreikan viranomaisten on jatkettava kunnianhimoisen yksityistämisohjelman ja investointeja tukevan politiikan toteuttamista. Kreikan viranomaiset sitoutuvat helpottamaan yksityistämisprosessia ja saattamaan päätökseen kaikki hallituksen toimet, joita julkisten ostotarjousten onnistunut toteuttaminen edellyttää. Tältä osin Kreikan viranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimet, joista Kreikan yksityistämisrahasto (HRADF), instituutiot ja Kreikan hallitus sopivat neljännesvuosittain. HRADF:n hallitus on hyväksynyt luettelon vireillä olevista hallituksen toimista. Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (HCAP), jonka haltuun annetaan valtion arvo-omaisuutta, on perustettu, ja Kreikan viranomaisten on varmistettava, että HCAP:n johtamisessa ja sisäisissä säännöissä noudatetaan kansainvälisiä normeja ja parhaita käytäntöjä, mukaan lukien OECD:n ohjeet valtionyhtiöiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmistä. HCAP:n yleisenä tavoitteena on hoitaa Kreikan arvo-omaisuutta sekä suojella tällaisen omaisuuden arvoa, luoda sille arvoa ja viime kädessä maksimoida sen arvo, jonka se muuttaa rahaksi yksityistämällä ja muilla tavoin.

12.   Ohjelman ensisijaisena tavoitteena on jatkossakin nykyaikainen valtio ja julkishallinto. Kreikan viranomaisten on kiinnitettävä erityistä huomiota ohjelman mukaisesti jo toteutettuihin toimenpiteisiin, joilla lisätään julkisen sektorin tehokkuutta tärkeimpien julkisten hyödykkeiden ja palvelujen tarjoamisessa kiinnittäen erityistä huomiota johtajien rekrytointiin ja poliittiseen riippumattomuuteen, tulosten arviointiin ja liikkuvuuteen. On toteutettava toimenpiteitä, joilla lisätään oikeuslaitoksen toimivuutta, myös sallimalla sähkön huutokauppojen toteuttaminen, ja parannetaan korruption torjuntaa. Keskeisten instituutioiden, kuten verohallinnon ja tilastolaitoksen (Elstat), institutionaalista ja toiminnallista riippumattomuutta on lujitettava jatkamalla jo hyväksyttyjen uudistusten täytäntöönpanoa.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 30 päivänä kesäkuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

H. DALLI

---

(1)  
  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/544, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, Kreikan makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä (2015/1411) (EUVL L 91, 7.4.2016, s. 27).

2

---