# Euroopan unionin L 207/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 207 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta10. elokuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 207

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta10. elokuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1444, annettu 9 päivänä elokuuta 2017, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn korroosionkestävän teräksen tuonnissa | 1 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1445, annettu 8 päivänä elokuuta 2017, tuoteryhmästä, jonka pääasiallinen aiottu vaikutus, joka riippuu karpalon (Vaccinium macrocarpon) proantosyanidiineista (PAC), on ehkäistä tai hoitaa virtsarakontulehdusta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5341) | 28 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 103 – Moottorikäyttöisten ajoneuvojen korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2017/1446] | 30 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1444, annettu 9 päivänä elokuuta 2017, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn korroosionkestävän teräksen tuonnissa

1

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1445, annettu 8 päivänä elokuuta 2017, tuoteryhmästä, jonka pääasiallinen aiottu vaikutus, joka riippuu karpalon (Vaccinium macrocarpon) proantosyanidiineista (PAC), on ehkäistä tai hoitaa virtsarakontulehdusta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5341)

Vaccinium macrocarpon

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5341)

28

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 103 – Moottorikäyttöisten ajoneuvojen korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2017/1446]

30

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 10.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 207/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1444,

annettu 9 päivänä elokuuta 2017,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn korroosionkestävän teräksen tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 9 päivänä joulukuuta 2016 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan tietyn korroosionkestävän teräksen tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä vireillepanoilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 9 päivänä joulukuuta 2016 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan tietyn korroosionkestävän teräksen tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä vireillepanoilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille, kun European Steel Association, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’valituksen tekijä’, esitti 25 päivänä lokakuuta 2016 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 53 prosenttia korroosionkestävän teräksen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille, kun European Steel Association, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’valituksen tekijä’, esitti 25 päivänä lokakuuta 2016 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 53 prosenttia korroosionkestävän teräksen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2   Kirjaamisvelvoite

Kirjaamisvelvoite

| (3) | Valituksen tekijän esitettyä 24 päivänä toukokuuta 2017 pyynnön, jonka tukena oli vaadittu näyttö, komissio julkaisi 8 päivänä heinäkuuta 2017 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1238 (3), jolla asetettiin Kiinasta peräisin olevan korroosionkestävän teräksen tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 9 päivästä heinäkuuta 2017. |
| --- | --- |

(3)

Valituksen tekijän esitettyä 24 päivänä toukokuuta 2017 pyynnön, jonka tukena oli vaadittu näyttö, komissio julkaisi 8 päivänä heinäkuuta 2017 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1238 (3), jolla asetettiin Kiinasta peräisin olevan korroosionkestävän teräksen tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 9 päivästä heinäkuuta 2017.

3

| (4) | Komissiolla oli riittävästi alustavaa näyttöä, joka oikeutti tuonnin kirjaamisen, sillä asianomaisesta maasta tuleva tuonti ja sen markkinaosuus olivat kasvaneet voimakkaasti tutkimuksen vireillepanon jälkeen, ja se katsoi, että perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaiset edellytykset täyttyivät. |
| --- | --- |

(4)

Komissiolla oli riittävästi alustavaa näyttöä, joka oikeutti tuonnin kirjaamisen, sillä asianomaisesta maasta tuleva tuonti ja sen markkinaosuus olivat kasvaneet voimakkaasti tutkimuksen vireillepanon jälkeen, ja se katsoi, että perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaiset edellytykset täyttyivät.

1.3   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (5) | Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ilmoittautumaan tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti lisäksi tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ilmoittautumaan tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti lisäksi tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (6) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia kirjallisesti ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(6)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia kirjallisesti ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

1.4   Vertailumaan tuottajat

Vertailumaan tuottajat

| (7) | Vertailumaan valitsemiseksi komissio otti yhteyttä Brasiliassa, Kanadassa, Intiassa, Japanissa, Etelä-Koreassa, Taiwanissa, Turkissa, Ukrainassa ja Yhdysvalloissa toimiviin tuottajiin, ilmoitti niille vireillepanosta ja pyysi niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(7)

Vertailumaan valitsemiseksi komissio otti yhteyttä Brasiliassa, Kanadassa, Intiassa, Japanissa, Etelä-Koreassa, Taiwanissa, Turkissa, Ukrainassa ja Yhdysvalloissa toimiviin tuottajiin, ilmoitti niille vireillepanosta ja pyysi niitä osallistumaan.

| (8) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se oli valinnut alustavasti Kanadan markkinataloutta harjoittavaksi kolmanneksi maaksi, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se oli valinnut alustavasti Kanadan markkinataloutta harjoittavaksi kolmanneksi maaksi, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

1.5   Otanta

Otanta

| (9) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

1.5.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (10) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan tuonti- ja myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Alustavaan otokseen kuului neljä unionin tuottajaa neljästä eri jäsenvaltiosta, ja niiden osuus korroosionkestävän teräksen tuotannosta unionissa oli yli 30 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan tuonti- ja myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Alustavaan otokseen kuului neljä unionin tuottajaa neljästä eri jäsenvaltiosta, ja niiden osuus korroosionkestävän teräksen tuotannosta unionissa oli yli 30 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta.

| (11) | Kaksi yritystä otti yhteyttä ilmoittaakseen, että ne eivät voineet palauttaa kyselylomaketta. Ne kannattivat edelleen valitusta mutta vetäytyivät alustavasta otoksesta. |
| --- | --- |

(11)

Kaksi yritystä otti yhteyttä ilmoittaakseen, että ne eivät voineet palauttaa kyselylomaketta. Ne kannattivat edelleen valitusta mutta vetäytyivät alustavasta otoksesta.

| (12) | Komissio arvioi näiden kahden yrityksen otoksesta vetäytymisen vaikutusta ja katsoi, että kaksi otoksessa jäljellä olevaa yritystä edustivat riittävällä tavalla unionin tuotannonalan tilannetta. |
| --- | --- |

(12)

Komissio arvioi näiden kahden yrityksen otoksesta vetäytymisen vaikutusta ja katsoi, että kaksi otoksessa jäljellä olevaa yritystä edustivat riittävällä tavalla unionin tuotannonalan tilannetta.

| (13) | Otoksesta poistamista pyytäneistä kahdesta yrityksestä suurempi ilmoitti, että se oli viranomaisten määräysvallassa ja se on ilmoitettu tarjouskilpailussa julkisesti myytäväksi. Tiedon perusteella komissio päätteli, että yrityksen sisällyttäminen otokseen vaikuttaisi merkittävän negatiivisesti otoksen mikrotaloudellisiin indikaattoreihin, varsinkin kun otetaan huomioon kyseessä olevat huomattavat tuotanto- ja myyntimäärät. |
| --- | --- |

(13)

Otoksesta poistamista pyytäneistä kahdesta yrityksestä suurempi ilmoitti, että se oli viranomaisten määräysvallassa ja se on ilmoitettu tarjouskilpailussa julkisesti myytäväksi. Tiedon perusteella komissio päätteli, että yrityksen sisällyttäminen otokseen vaikuttaisi merkittävän negatiivisesti otoksen mikrotaloudellisiin indikaattoreihin, varsinkin kun otetaan huomioon kyseessä olevat huomattavat tuotanto- ja myyntimäärät.

| (14) | Toinen yritys ilmoitti toimivansa aktiivisesti yhteistyössä toisessa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä, eikä sillä ole resursseja osallistua käsillä olevaan tapaukseen. Koska yritys voidaan korvata ilman, että se vaikuttaisi otoksen edustavuuteen, komissio katsoi olevan kohtuullista hyväksyä yrityksen pyyntö olla kuulumatta otokseen. |
| --- | --- |

(14)

Toinen yritys ilmoitti toimivansa aktiivisesti yhteistyössä toisessa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä, eikä sillä ole resursseja osallistua käsillä olevaan tapaukseen. Koska yritys voidaan korvata ilman, että se vaikuttaisi otoksen edustavuuteen, komissio katsoi olevan kohtuullista hyväksyä yrityksen pyyntö olla kuulumatta otokseen.

| (15) | Näin ollen komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että otokseen oli valittu kaksi muuta yritystä ja pyysi uudelleen kommentteja. |
| --- | --- |

(15)

Näin ollen komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että otokseen oli valittu kaksi muuta yritystä ja pyysi uudelleen kommentteja.

| (16) | Eurofer esitti huomautuksia ja ehdotti viidennen yrityksen lisäämistä otokseen sen maantieteellisen edustavuuden parantamiseksi. Huomautuksia tarkasteltuaan komissio katsoi kuitenkin, että tarkistettu otos oli riittävän edustava, koska siihen kuuluvien yritysten osuus korroosionkestävän teräksen tuotannosta unionissa oli 29 prosenttia ja yritykset sijaitsivat neljässä eri jäsenvaltiossa. Ehdotettu yritys ei olisi lisännyt otokseen valittujen yritysten monimuotoisuutta. Ehdotetun viidennen yrityksen tuotanto- ja myyntimäärät eivät myöskään olleet riittävät otokseen valitsemisen perustelemiseksi. Komissio vahvisti näin ollen tarkistetun, neljä yritystä sisältävän otoksen. Mainittuun yritykseen tehtiin kuitenkin tarkastuskäynti, jotta saatiin parempi kuva Italian markkinoiden kovasta kilpailusta ja muuttuvasta tilanteesta niin muiden unionin tuottajien kuin kiinalaisten tuottajien aiheuttaman kilpailun suhteen. |
| --- | --- |

(16)

Eurofer esitti huomautuksia ja ehdotti viidennen yrityksen lisäämistä otokseen sen maantieteellisen edustavuuden parantamiseksi. Huomautuksia tarkasteltuaan komissio katsoi kuitenkin, että tarkistettu otos oli riittävän edustava, koska siihen kuuluvien yritysten osuus korroosionkestävän teräksen tuotannosta unionissa oli 29 prosenttia ja yritykset sijaitsivat neljässä eri jäsenvaltiossa. Ehdotettu yritys ei olisi lisännyt otokseen valittujen yritysten monimuotoisuutta. Ehdotetun viidennen yrityksen tuotanto- ja myyntimäärät eivät myöskään olleet riittävät otokseen valitsemisen perustelemiseksi. Komissio vahvisti näin ollen tarkistetun, neljä yritystä sisältävän otoksen. Mainittuun yritykseen tehtiin kuitenkin tarkastuskäynti, jotta saatiin parempi kuva Italian markkinoiden kovasta kilpailusta ja muuttuvasta tilanteesta niin muiden unionin tuottajien kuin kiinalaisten tuottajien aiheuttaman kilpailun suhteen.

1.5.2   Tuojia koskeva otanta

Tuojia koskeva otanta

| (17) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(17)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (18) | Vain kaksi tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja lupautui osallistumaan otokseen. Tämän vuoksi otannasta luovuttiin ja molemmille yrityksille lähetettiin tuojille tarkoitettu kyselylomake. Vain toinen niistä palautti täytetyn kyselylomakkeen. |
| --- | --- |

(18)

Vain kaksi tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja lupautui osallistumaan otokseen. Tämän vuoksi otannasta luovuttiin ja molemmille yrityksille lähetettiin tuojille tarkoitettu kyselylomake. Vain toinen niistä palautti täytetyn kyselylomakkeen.

1.5.3   Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (19) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(19)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (20) | Kuusitoista asianomaisessa maassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot määräajassa ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen ryhmän otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(20)

Kuusitoista asianomaisessa maassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot määräajassa ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen ryhmän otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty.

1.6   Yksilöllinen kohtelu

Yksilöllinen kohtelu

| (21) | Kolme kiinalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää, jotka muodostuivat useista yksittäisistä yrityksistä, pyysi yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Kolme kiinalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää, jotka muodostuivat useista yksittäisistä yrityksistä, pyysi yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (22) | Tutkimuksen aikataulun ja komission resurssien vuoksi yksilöllistä kohtelua koskevien pyyntöjen tarkastelu ei ollut mahdollista tutkimuksen alustavassa vaiheessa, koska tutkittavia yrityksiä ja tarkastettavia sijaintipaikkoja oli paljon. Kuten 1.9 kohdassa todetaan, komissio on jo tarkastanut yhteensä 17 yksittäistä yritystä, jotka ovat osa otokseen valittuja kolmea yritysryhmää. Myöskään johonkin otokseen valittuun osapuoleen etuyhteydessä olevien merkittävien tuojien kyselyvastauksia ei työmäärästä johtuen pystytty tarkistamaan alustavassa vaiheessa, joten tarkistukset on tehtävä myöhemmässä vaiheessa. Vielä kolmen muun yritysryhmän arvioiminen tässä vaiheessa olisi ollut kohtuuttoman työlästä, eikä tutkimusta olisi voitu saattaa päätökseen sille perusasetuksessa asetetussa tiukassa määräajassa. |
| --- | --- |

(22)

Tutkimuksen aikataulun ja komission resurssien vuoksi yksilöllistä kohtelua koskevien pyyntöjen tarkastelu ei ollut mahdollista tutkimuksen alustavassa vaiheessa, koska tutkittavia yrityksiä ja tarkastettavia sijaintipaikkoja oli paljon. Kuten 1.9 kohdassa todetaan, komissio on jo tarkastanut yhteensä 17 yksittäistä yritystä, jotka ovat osa otokseen valittuja kolmea yritysryhmää. Myöskään johonkin otokseen valittuun osapuoleen etuyhteydessä olevien merkittävien tuojien kyselyvastauksia ei työmäärästä johtuen pystytty tarkistamaan alustavassa vaiheessa, joten tarkistukset on tehtävä myöhemmässä vaiheessa. Vielä kolmen muun yritysryhmän arvioiminen tässä vaiheessa olisi ollut kohtuuttoman työlästä, eikä tutkimusta olisi voitu saattaa päätökseen sille perusasetuksessa asetetussa tiukassa määräajassa.

| (23) | Yksi yksilöllistä kohtelua pyytäneistä yritysryhmistä väitti, että komission valitsema otos ei edustanut niiden tuotevalikoimaa. On kuitenkin syytä huomata, että otos edustaa tarkasteltavana olevan tuonnin tuotevalikoimaa. |
| --- | --- |

(23)

Yksi yksilöllistä kohtelua pyytäneistä yritysryhmistä väitti, että komission valitsema otos ei edustanut niiden tuotevalikoimaa. On kuitenkin syytä huomata, että otos edustaa tarkasteltavana olevan tuonnin tuotevalikoimaa.

| (24) | Komissio päättää tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, myöntääkö se yrityksille yksilöllisen kohtelun. |
| --- | --- |

(24)

Komissio päättää tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, myöntääkö se yrityksille yksilöllisen kohtelun.

1.7   Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

| (25) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla komissio lähetti markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet kaikille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja niille yhteistyössä toimiville otokseen kuulumattomille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka halusivat pyytää yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. Yksikään otokseen valituista kolmesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä ei palauttanut markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitettua lomaketta. Vaikka yksilöllistä tarkastelua koskevat pyynnöt hylättiin alustavasti, komissio aikoo arvioida kahden yhteistyössä toimivan otokseen kuulumattoman vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetut lomakkeet, jos se päättää hyväksyä niiden yksilöllistä tarkastelua koskevat pyynnöt lopullisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(25)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla komissio lähetti markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet kaikille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja niille yhteistyössä toimiville otokseen kuulumattomille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka halusivat pyytää yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. Yksikään otokseen valituista kolmesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä ei palauttanut markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitettua lomaketta. Vaikka yksilöllistä tarkastelua koskevat pyynnöt hylättiin alustavasti, komissio aikoo arvioida kahden yhteistyössä toimivan otokseen kuulumattoman vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetut lomakkeet, jos se päättää hyväksyä niiden yksilöllistä tarkastelua koskevat pyynnöt lopullisessa vaiheessa.

1.8   Kyselyvastaukset

Kyselyvastaukset

| (26) | Komissio lähetti kyselylomakkeet valituksen tekijälle, otokseen valituille unionin tuottajille ja tuojille/käyttäjille, jotka ilmoittautuivat, otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, sekä mahdollisille vertailumaan tuottajille. |
| --- | --- |

(26)

Komissio lähetti kyselylomakkeet valituksen tekijälle, otokseen valituille unionin tuottajille ja tuojille/käyttäjille, jotka ilmoittautuivat, otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, sekä mahdollisille vertailumaan tuottajille.

| (27) | Vastaus kyselylomakkeeseen saatiin Euroferiltä, neljältä unionin tuottajalta, yhdeltä tuojalta/käyttäjältä, kolmelta kiinalaiselta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, kolmelta yhteistyössä toimivien otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, sekä yhdeltä vertailumaan tuottajien ryhmältä. |
| --- | --- |

(27)

Vastaus kyselylomakkeeseen saatiin Euroferiltä, neljältä unionin tuottajalta, yhdeltä tuojalta/käyttäjältä, kolmelta kiinalaiselta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, kolmelta yhteistyössä toimivien otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, sekä yhdeltä vertailumaan tuottajien ryhmältä.

1.9   Tarkastuskäynnit

Tarkastuskäynnit

| (28) | Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten/järjestöjen toimitiloihin: | Järjestö:






  — | Eurofer, Bryssel, Belgia |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten/järjestöjen toimitiloihin:

Järjestö:

—

Eurofer, Bryssel, Belgia

| | Unionin tuottajat:






  — | Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Alankomaat |
| --- | --- | --- |

Unionin tuottajat:

—

Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Alankomaat

| — | ArcelorMittal Belgium N.V., Ghent, Belgia |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium N.V., Ghent, Belgia

| — | ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS., Dunkirk, Ranska |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS., Dunkirk, Ranska

| — | ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Puola |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Puola

| — | ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Italia |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Italia

| | Etuyhteydetön tuoja/käyttäjä unionissa:






  — | Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgia (osa ryhmää: Kingspan Group, Kingscourt, Irlanti) |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydetön tuoja/käyttäjä unionissa:

—

Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgia (osa ryhmää: Kingspan Group, Kingscourt, Irlanti)

| | Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat: | Hebei Iron and Steel -ryhmä (’HBIS’):







  — | Hesteel Co., Ltd. Handan Branch, Handan, Hebei, Kiina |
| --- | --- | --- | --- |

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat:

Hebei Iron and Steel -ryhmä (’HBIS’):

Hebei Iron and Steel -ryhmä (’HBIS’):

—

Hesteel Co., Ltd. Handan Branch, Handan, Hebei, Kiina

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan, Hebei, Kiina |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan, Hebei, Kiina

| — | Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd., Handan, Hebei, Kiina |
| --- | --- |

—

Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd., Handan, Hebei, Kiina

| — | Hesteel Hong Kong Co., Limited; Handan, Hebei, Kiina |
| --- | --- |

—

Hesteel Hong Kong Co., Limited; Handan, Hebei, Kiina

| — | Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, Kiina |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, Kiina

| — | Hesteel (Singapore) Pte. Ltd., Handan, Hebei, Kiina |
| --- | --- |

—

Hesteel (Singapore) Pte. Ltd., Handan, Hebei, Kiina

| — | Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan, Hebei, Kiina |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan, Hebei, Kiina

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, Kiina |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, Kiina

| — | Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd., Tangshan, Hebei, Kiina |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd., Tangshan, Hebei, Kiina

| — | Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, Kiina |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, Kiina

| | Shagang-ryhmä:







  — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kiina |
| --- | --- | --- |

Shagang-ryhmä:

Shagang-ryhmä:

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kiina

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kiina |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kiina

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kiina |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kiina

| | Shougang-ryhmä:







  — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd., Beijing, Kiina |
| --- | --- | --- |

Shougang-ryhmä:

Shougang-ryhmä:

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd., Beijing, Kiina

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd., Beijing, Kiina |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd., Beijing, Kiina

| — | China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd., Beijing, Kiina |
| --- | --- |

—

China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd., Beijing, Kiina

| — | Shougang International (Austria) GmbH, Wien, Itävalta |
| --- | --- |

—

Shougang International (Austria) GmbH, Wien, Itävalta

| | Vertailumaan tuottajat:






  — | ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasilia |
| --- | --- | --- |

Vertailumaan tuottajat:

—

ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasilia

| — | ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasilia |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasilia

| (29) | Komissio ei käynyt niiden kolmen yhteistyössä toimineisiin kiinalaisiin yrityksiin etuyhteydessä olevan viejän tiloissa, jotka sijaitsevat Hongkongissa ja Singaporessa eli yrityksissä Xinsha International PTE, Ltd. ja Shagang South-Asia (Hongk Kong) Trading Co., Ltd. (Shagang-ryhmään etuyhteydessä olevat viejät) ja Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd. (Shougang-ryhmään etuyhteydessä oleva viejä). Niiden asiakirjat ja tilit annettiin kuitenkin tarkastettavaksi kyseisiin yrityksiin Kiinassa etuyhteydessä olevien tuottajien toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien aikana komission pyynnön mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Komissio ei käynyt niiden kolmen yhteistyössä toimineisiin kiinalaisiin yrityksiin etuyhteydessä olevan viejän tiloissa, jotka sijaitsevat Hongkongissa ja Singaporessa eli yrityksissä Xinsha International PTE, Ltd. ja Shagang South-Asia (Hongk Kong) Trading Co., Ltd. (Shagang-ryhmään etuyhteydessä olevat viejät) ja Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd. (Shougang-ryhmään etuyhteydessä oleva viejä). Niiden asiakirjat ja tilit annettiin kuitenkin tarkastettavaksi kyseisiin yrityksiin Kiinassa etuyhteydessä olevien tuottajien toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien aikana komission pyynnön mukaisesti.

1.10   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (30) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2015 ja 30 päivän syyskuuta 2016 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2013 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(30)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2015 ja 30 päivän syyskuuta 2016 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2013 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (31) | Tarkasteltavana oleva tuote on tietty korroosionkestävä teräs. Tuote käsittää raudasta tai seosteräksestä tai seostamattomasta teräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, jotka on alumiinitiivistetty, pinnoitettu kuumasinkityksellä sinkillä ja/tai alumiinilla, ei muilla metalleilla, ja passivoitu kemiallisesti ja jotka sisältävät vähintään 0,015 mutta enintään 0,170 painoprosenttia hiiltä, vähintään 0,015 mutta enintään 0,100 painoprosenttia alumiinia, enintään 0,045 painoprosenttia niobiumia, enintään 0,010 painoprosenttia titaania ja enintään 0,010 painoprosenttia vanadiumia ja jotka ovat keloina, määrämittaan leikattuina levyinä ja kapeana nauhana.
  Tutkimukseen eivät sisälly seuraavat tuotteet:






  — | ruostumatonta terästä, piiseosteista sähköteknistä terästä ja pikaterästä olevat tuotteet, |
| --- | --- | --- |

(31)

Tarkasteltavana oleva tuote on tietty korroosionkestävä teräs. Tuote käsittää raudasta tai seosteräksestä tai seostamattomasta teräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, jotka on alumiinitiivistetty, pinnoitettu kuumasinkityksellä sinkillä ja/tai alumiinilla, ei muilla metalleilla, ja passivoitu kemiallisesti ja jotka sisältävät vähintään 0,015 mutta enintään 0,170 painoprosenttia hiiltä, vähintään 0,015 mutta enintään 0,100 painoprosenttia alumiinia, enintään 0,045 painoprosenttia niobiumia, enintään 0,010 painoprosenttia titaania ja enintään 0,010 painoprosenttia vanadiumia ja jotka ovat keloina, määrämittaan leikattuina levyinä ja kapeana nauhana.

Tutkimukseen eivät sisälly seuraavat tuotteet:

—

ruostumatonta terästä, piiseosteista sähköteknistä terästä ja pikaterästä olevat tuotteet,

| — | ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut tai kylmävalssatut tuotteet. |
| --- | --- |

—

ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut tai kylmävalssatut tuotteet.

Kiinasta peräisin oleva tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 ja ex 7226 99 70 (Taric-koodit: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094).

| (32) | Korroosionkestävää terästä valmistetaan siten, että valssatut teräskelat, -levyt ja -nauhat päällystetään upottamalla ne sulaan metalli- tai sinkkiseoskylpyyn. Päällystysmetalli yhdistyy teräsalustaan metallurgisessa reaktiossa ja muodostaa monikerroksisen teräkseen kiinnittyvän seosrakenteen. Tuotteen pinnalle tehdään kemiallinen passivointikäsittely, joka suojaa pintaa kosteudelta ja vähentää korroosion riskiä varastoinnin ja kuljetuksen aikana. |
| --- | --- |

(32)

Korroosionkestävää terästä valmistetaan siten, että valssatut teräskelat, -levyt ja -nauhat päällystetään upottamalla ne sulaan metalli- tai sinkkiseoskylpyyn. Päällystysmetalli yhdistyy teräsalustaan metallurgisessa reaktiossa ja muodostaa monikerroksisen teräkseen kiinnittyvän seosrakenteen. Tuotteen pinnalle tehdään kemiallinen passivointikäsittely, joka suojaa pintaa kosteudelta ja vähentää korroosion riskiä varastoinnin ja kuljetuksen aikana.

| (33) | Korroosionkestävää terästä käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa erilaisissa verhoukseen tarkoitetuissa rakennusmateriaaleissa mutta myös kodinkoneiden valmistuksessa sekä syväveto- ja kuviointiprosesseissa ja pienissä hitsatuissa putkissa. |
| --- | --- |

(33)

Korroosionkestävää terästä käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa erilaisissa verhoukseen tarkoitetuissa rakennusmateriaaleissa mutta myös kodinkoneiden valmistuksessa sekä syväveto- ja kuviointiprosesseissa ja pienissä hitsatuissa putkissa.

| (34) | Ominaisuuksista esitettiin lukuisia selventäviä kysymyksiä tarkasteltavana olevan tuotteen kemiallisen passivoinnin osalta, ja yleensä katsottiin, että korroosionkestävä teräs, jonka pinta on suojattu ainoastaan öljykäsittelyllä, ei kuulu tutkimuksen soveltamisalaan eikä toimenpiteitä voida sen vuoksi soveltaa siihen. Tietyt osapuolet ovat sitä mieltä, että tämä antaa mahdollisuuden toimenpiteiden kiertämiseen. |
| --- | --- |

(34)

Ominaisuuksista esitettiin lukuisia selventäviä kysymyksiä tarkasteltavana olevan tuotteen kemiallisen passivoinnin osalta, ja yleensä katsottiin, että korroosionkestävä teräs, jonka pinta on suojattu ainoastaan öljykäsittelyllä, ei kuulu tutkimuksen soveltamisalaan eikä toimenpiteitä voida sen vuoksi soveltaa siihen. Tietyt osapuolet ovat sitä mieltä, että tämä antaa mahdollisuuden toimenpiteiden kiertämiseen.

| (35) | Komissio vahvistaa, että öljykäsitelty korroosionkestävä teräs ei kuulu tutkimuksen soveltamisalaan, jos se on pelkästään öljytty (eikä sekä kemiallisesti passivoitu että öljytty). |
| --- | --- |

(35)

Komissio vahvistaa, että öljykäsitelty korroosionkestävä teräs ei kuulu tutkimuksen soveltamisalaan, jos se on pelkästään öljytty (eikä sekä kemiallisesti passivoitu että öljytty).

| (36) | Väite, että öljytyn korroosionkestävän teräksen jättäminen soveltamisalan ulkopuolelle antaisi mahdollisuuden toimenpiteiden kiertämiseen, ei vahvistunut tutkimuksessa. Jotkin osapuolet totesivat, että käyttäjien on avattava korroosionkestävät teräskelat ja poistettava öljyinen kerros ennen kuin tuotetta voidaan käyttää, mikä edellyttää erityisiä laitteita, ja että jos kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ulkoistaisivat tämän vaiheen, prosessi olisi vielä monimutkaisempi, koska kolmannen osapuolen olisi kelattava puhdistettu korroosionkestävä teräs uudelleen voidakseen lähettää sen käyttäjälle. Muut osapuolet katsoivat, että käyttäjät voivat helposti poistaa öljyn kelojen leikkaamisen yhteydessä absorboivilla materiaaleilla. |
| --- | --- |

(36)

Väite, että öljytyn korroosionkestävän teräksen jättäminen soveltamisalan ulkopuolelle antaisi mahdollisuuden toimenpiteiden kiertämiseen, ei vahvistunut tutkimuksessa. Jotkin osapuolet totesivat, että käyttäjien on avattava korroosionkestävät teräskelat ja poistettava öljyinen kerros ennen kuin tuotetta voidaan käyttää, mikä edellyttää erityisiä laitteita, ja että jos kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ulkoistaisivat tämän vaiheen, prosessi olisi vielä monimutkaisempi, koska kolmannen osapuolen olisi kelattava puhdistettu korroosionkestävä teräs uudelleen voidakseen lähettää sen käyttäjälle. Muut osapuolet katsoivat, että käyttäjät voivat helposti poistaa öljyn kelojen leikkaamisen yhteydessä absorboivilla materiaaleilla.

| (37) | Tutkimuksen tässä vaiheessa komissio arvioi, että ottaen huomioon logistiset lisävaatimukset ja lisäkustannukset, ei ole vaaraa, että polkumyyntitullien maksamista vältetään jättämällä korroosionkestävä teräs passivoimatta kemiallisesti ja öljyämällä se sen sijaan. Tämän vuoksi väite hylättiin alustavasti. |
| --- | --- |

(37)

Tutkimuksen tässä vaiheessa komissio arvioi, että ottaen huomioon logistiset lisävaatimukset ja lisäkustannukset, ei ole vaaraa, että polkumyyntitullien maksamista vältetään jättämällä korroosionkestävä teräs passivoimatta kemiallisesti ja öljyämällä se sen sijaan. Tämän vuoksi väite hylättiin alustavasti.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (38) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:






  (a) | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(38)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

(a)

tarkasteltavana oleva tuote,

| (b) | Brasilian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, sekä |
| --- | --- |

(b)

Brasilian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, sekä

| (c) | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

(c)

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (39) | Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(39)

Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

3.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (40) | Koska yksikään otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei pyytänyt markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritettiin asianmukaisen markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan, jäljempänä ’vertailumaa’, hinnan tai laskennallisen arvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Koska yksikään otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei pyytänyt markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritettiin asianmukaisen markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan, jäljempänä ’vertailumaa’, hinnan tai laskennallisen arvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (41) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Kanadan käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Kaksi osapuolta vastusti Kanadan valintaa samankaltaisen tuotteen väitetyn erilaisen hinnan ja mahdollisen yhteistyössä toimivan kanadalaisen tuottajan ja valituksen tekijän välisen yhteyden vuoksi. |
| --- | --- |

(41)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Kanadan käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Kaksi osapuolta vastusti Kanadan valintaa samankaltaisen tuotteen väitetyn erilaisen hinnan ja mahdollisen yhteistyössä toimivan kanadalaisen tuottajan ja valituksen tekijän välisen yhteyden vuoksi.

| (42) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille vireillepanoilmoituksessa mainituissa maissa ja muissa sellaisissa maissa toimiville tiedossa oleville tuottajille, joissa uskottiin tuotettavan ja myytävän samankaltaista tuotetta. Lisäksi komissio otti yhteyttä näiden maiden asianomaisiin viranomaisiin. Niistä Kanadassa, Australiassa, Brasiliassa, Intiassa, Korean tasavallassa, Norjassa, Turkissa ja Taiwanissa toimivista 25 tuottajasta ja neljästä järjestöstä, joihin otettiin yhteyttä, kolme tuottajaa kolmesta eri maasta (Australia, Brasilia ja Kanada) ilmaisi olevansa halukas tekemään yhteistyötä. |
| --- | --- |

(42)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille vireillepanoilmoituksessa mainituissa maissa ja muissa sellaisissa maissa toimiville tiedossa oleville tuottajille, joissa uskottiin tuotettavan ja myytävän samankaltaista tuotetta. Lisäksi komissio otti yhteyttä näiden maiden asianomaisiin viranomaisiin. Niistä Kanadassa, Australiassa, Brasiliassa, Intiassa, Korean tasavallassa, Norjassa, Turkissa ja Taiwanissa toimivista 25 tuottajasta ja neljästä järjestöstä, joihin otettiin yhteyttä, kolme tuottajaa kolmesta eri maasta (Australia, Brasilia ja Kanada) ilmaisi olevansa halukas tekemään yhteistyötä.

| (43) | Kyseisten kolmen markkinan kilpailutilanteesta ja koosta sekä asianomaisilta osapuolilta saaduista huomautuksista johtuen komissio päätti alustavasti valita vertailumaaksi Brasilian. Brasilian avoimilla markkinoilla toimii kolme tuottajaa, tuontimäärät ovat huomattavat, tuontitullit vaihtelevat 12–14 prosentin välillä eikä Kiinasta tulevan korroosionkestävän teräksen tuontiin sovellettu tutkimusajanjaksolla polkumyynti- tai tasoitustullia. |
| --- | --- |

(43)

Kyseisten kolmen markkinan kilpailutilanteesta ja koosta sekä asianomaisilta osapuolilta saaduista huomautuksista johtuen komissio päätti alustavasti valita vertailumaaksi Brasilian. Brasilian avoimilla markkinoilla toimii kolme tuottajaa, tuontimäärät ovat huomattavat, tuontitullit vaihtelevat 12–14 prosentin välillä eikä Kiinasta tulevan korroosionkestävän teräksen tuontiin sovellettu tutkimusajanjaksolla polkumyynti- tai tasoitustullia.

| (44) | Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 14 päivänä maaliskuuta 2017, että se oli alustavasti valinnut vertailumaaksi Brasilian. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksia valinnasta. Yksikään osapuoli ei kiistänyt, etteikö Brasilia ollut kolmesta yhteistyöhön suostuneesta maasta sopivin, mutta sekä yksi vientiä harjoittava tuottaja että Kiinan rauta- ja terästeollisuuden järjestö (China Iron & Steel Association), jäljempänä ’CISA’, esittivät huomautuksia. Molemmat viittasivat yhteistyössä toimivan brasilialaisen tuottajan ja yhden valituksessa mukana olevan tuottajan väliseen yhteyteen, ja CISA viittasi lisäksi erään osapuolen samanlaisessa tutkimuksessa (4)23 päivänä kesäkuuta 2008 tekemään huomautukseen, jonka mukaan brasilialaiset kuumasinkitettyjen levyjen tuottajat olivat toimineet kilpailun vastaisesti. Tämän osalta todetaan, että ei ole todisteita siitä, että korroosionkestävän teräksen brasilialaiset tuottajat olisivat toimineet kilpailun vastaisesti tutkimusajanjaksolla (esimerkiksi korroosionkestävän teräksen tuonti oli merkittävää). Osapuolet eivät myöskään pystyneet selittämään, miten vertailumaan tuottajan ja unionin tuottajan välinen yhteys olisi voinut vaikuttaa tietojen luotettavuuteen. Komissio katsoo, että yhteys ei mitätöi normaaliarvon määrittämistä tai vaikuta siihen, kun normaaliarvo perustuu asianmukaisesti todennettuihin tietoihin. |
| --- | --- |

(44)

Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 14 päivänä maaliskuuta 2017, että se oli alustavasti valinnut vertailumaaksi Brasilian. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksia valinnasta. Yksikään osapuoli ei kiistänyt, etteikö Brasilia ollut kolmesta yhteistyöhön suostuneesta maasta sopivin, mutta sekä yksi vientiä harjoittava tuottaja että Kiinan rauta- ja terästeollisuuden järjestö (China Iron & Steel Association), jäljempänä ’CISA’, esittivät huomautuksia. Molemmat viittasivat yhteistyössä toimivan brasilialaisen tuottajan ja yhden valituksessa mukana olevan tuottajan väliseen yhteyteen, ja CISA viittasi lisäksi erään osapuolen samanlaisessa tutkimuksessa (4)23 päivänä kesäkuuta 2008 tekemään huomautukseen, jonka mukaan brasilialaiset kuumasinkitettyjen levyjen tuottajat olivat toimineet kilpailun vastaisesti. Tämän osalta todetaan, että ei ole todisteita siitä, että korroosionkestävän teräksen brasilialaiset tuottajat olisivat toimineet kilpailun vastaisesti tutkimusajanjaksolla (esimerkiksi korroosionkestävän teräksen tuonti oli merkittävää). Osapuolet eivät myöskään pystyneet selittämään, miten vertailumaan tuottajan ja unionin tuottajan välinen yhteys olisi voinut vaikuttaa tietojen luotettavuuteen. Komissio katsoo, että yhteys ei mitätöi normaaliarvon määrittämistä tai vaikuta siihen, kun normaaliarvo perustuu asianmukaisesti todennettuihin tietoihin.

4

| (45) | Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja palautti kyselylomakkeen asianmukaisessa muodossa ja määräajassa. |
| --- | --- |

(45)

Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja palautti kyselylomakkeen asianmukaisessa muodossa ja määräajassa.

| (46) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen myynti Brasiliassa riippumattomille asiakkaille edustavaa. Yhteistyössä toimineen samankaltaisen tuotteen tuottajan myynnin todettiin olevan määrältään edustavaa kotimarkkinoilla verrattuna otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

(46)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen myynti Brasiliassa riippumattomille asiakkaille edustavaa. Yhteistyössä toimineen samankaltaisen tuotteen tuottajan myynnin todettiin olevan määrältään edustavaa kotimarkkinoilla verrattuna otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.

| (47) | Tämän jälkeen komissio tutki, voidaanko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli sama tai suurempi kuin brasilialaisen tuottajan tuotantokustannukset tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(47)

Tämän jälkeen komissio tutki, voidaanko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli sama tai suurempi kuin brasilialaisen tuottajan tuotantokustannukset tutkimusajanjaksolla.

| (48) | Niiden tuotelajien osalta, joiden myyntimäärästä kotimarkkinoilla yli 80 prosenttia ylitti kustannukset ja joiden keskimääräinen painotettu myyntihinta vastasi vähintään yksikkötuotantokustannuksia, normaaliarvo tuotelajeittain laskettiin kyseisen tuotelajin kokonaismyynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei. |
| --- | --- |

(48)

Niiden tuotelajien osalta, joiden myyntimäärästä kotimarkkinoilla yli 80 prosenttia ylitti kustannukset ja joiden keskimääräinen painotettu myyntihinta vastasi vähintään yksikkötuotantokustannuksia, normaaliarvo tuotelajeittain laskettiin kyseisen tuotelajin kokonaismyynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.

| (49) | Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin ainoastaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(49)

Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin ainoastaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tutkimusajanjaksolla.

| (50) | Niiden tuotelajien osalta, joiden myynti ei ollut kannattavaa tai joita ei myyty riittäviä määriä kotimarkkinoilla, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttämällä brasilialaisen tuottajan sellaisten tuotelajien tuotantokustannuksia lisättynä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksilla (10–20 %) voitolla (10–20 %), joiden myynti oli kannattavaa. Laskennallista normaaliarvoa sovellettiin kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen 77–99,6 prosenttiin unioniin tapahtuvan myynnin määrästä. |
| --- | --- |

(50)

Niiden tuotelajien osalta, joiden myynti ei ollut kannattavaa tai joita ei myyty riittäviä määriä kotimarkkinoilla, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttämällä brasilialaisen tuottajan sellaisten tuotelajien tuotantokustannuksia lisättynä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksilla (10–20 %) voitolla (10–20 %), joiden myynti oli kannattavaa. Laskennallista normaaliarvoa sovellettiin kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen 77–99,6 prosenttiin unioniin tapahtuvan myynnin määrästä.

| (51) | Yhteistyössä toiminut vertailumaan tuottaja ei myynyt Brasilian kotimarkkinoilla kaikkia kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemiä tuotelajeja. Sen vuoksi näiden toisiaan vastaamattomien tuotelajien normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan nojalla laskennallisesti vertailumaan tuottajan valmistuskustannusten perusteella. Tämän jälkeen komissio lisäsi kohtuullisen määrän myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia (10–20 %) tuotantoon ja myyntiin liittyvien tosiasiallisten tietojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Lopuksi se lisäsi kohtuullisen voiton määrän (10–20 %) käyttämällä kannattavien tuotteiden myynnin keskimääräistä voittomarginaalia. |
| --- | --- |

(51)

Yhteistyössä toiminut vertailumaan tuottaja ei myynyt Brasilian kotimarkkinoilla kaikkia kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemiä tuotelajeja. Sen vuoksi näiden toisiaan vastaamattomien tuotelajien normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan nojalla laskennallisesti vertailumaan tuottajan valmistuskustannusten perusteella. Tämän jälkeen komissio lisäsi kohtuullisen määrän myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia (10–20 %) tuotantoon ja myyntiin liittyvien tosiasiallisten tietojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Lopuksi se lisäsi kohtuullisen voiton määrän (10–20 %) käyttämällä kannattavien tuotteiden myynnin keskimääräistä voittomarginaalia.

3.2   Vientihinta

Vientihinta

| (52) | Niiden liiketoimien osalta, joissa vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Oikaisuja tehtiin etuyhteydessä oleville tuojille aiheutuvien EU-kuljetus-, luotto-, käsittely- ja liitännäiskustannusten, myyntipalkkioiden ja pankkimaksujen sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton huomioon ottamiseksi. Oikaisujen taso vaihteli 5–10 prosentin välillä. Kaikille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka tekivät kauppaa EU:ssa toimivien, niihin etuyhteydessä olevien tuojien kautta, lähetettiin yksityiskohtaiset laskelmat päätelmien ilmoittamisen yhteydessä tehdyistä oikaisuista. |
| --- | --- |

(52)

Niiden liiketoimien osalta, joissa vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Oikaisuja tehtiin etuyhteydessä oleville tuojille aiheutuvien EU-kuljetus-, luotto-, käsittely- ja liitännäiskustannusten, myyntipalkkioiden ja pankkimaksujen sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton huomioon ottamiseksi. Oikaisujen taso vaihteli 5–10 prosentin välillä. Kaikille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka tekivät kauppaa EU:ssa toimivien, niihin etuyhteydessä olevien tuojien kautta, lähetettiin yksityiskohtaiset laskelmat päätelmien ilmoittamisen yhteydessä tehdyistä oikaisuista.

| (53) | Muiden myyntitapahtumien osalta vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(53)

Muiden myyntitapahtumien osalta vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

3.3   Vertailu

Vertailu

| (54) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Polkumyyntimarginaalit määritettiin vertailemalla otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien yksilöllisiä vientihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla vertailumaan tuottajan kotimaan myyntihintoihin tai tapauksen mukaan laskennalliseen normaaliarvoon. |
| --- | --- |

(54)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Polkumyyntimarginaalit määritettiin vertailemalla otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien yksilöllisiä vientihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla vertailumaan tuottajan kotimaan myyntihintoihin tai tapauksen mukaan laskennalliseen normaaliarvoon.

| (55) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, luotto-, käsittely- ja liitännäiskustannusten, myyntipalkkioiden ja pankkimaksujen sekä kaupan portaan huomioon ottamiseksi Vertailumaan kotimaisiin hintoihin tehtyjen oikaisujen taso vaihteli 10–15 prosentin välillä. Vientihinta vaihteli 8,5–20 prosenttia vientiä harjoittavasta tuottajasta ja jakelukanavasta riippuen. Kaikille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille lähetettiin yksityiskohtaiset laskelmat päätelmien ilmoittamisen yhteydessä tehdyistä oikaisuista. |
| --- | --- |

(55)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, luotto-, käsittely- ja liitännäiskustannusten, myyntipalkkioiden ja pankkimaksujen sekä kaupan portaan huomioon ottamiseksi Vertailumaan kotimaisiin hintoihin tehtyjen oikaisujen taso vaihteli 10–15 prosentin välillä. Vientihinta vaihteli 8,5–20 prosenttia vientiä harjoittavasta tuottajasta ja jakelukanavasta riippuen. Kaikille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille lähetettiin yksityiskohtaiset laskelmat päätelmien ilmoittamisen yhteydessä tehdyistä oikaisuista.

| (56) | Kiina soveltaa arvonlisäveron takaisinmaksua viennin yhteydessä vain osittain, ja tässä tapauksessa 4 prosenttia jää palauttamatta. Sen varmistamiseksi, että normaaliarvo ilmoitettiin samalla verotustasolla kuin vientihinta, normaaliarvo oikaistiin ylöspäin arvonlisäveron siltä osalta, joka on lisätty tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintaan ja jota ei palautettu kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille (5). |
| --- | --- |

(56)

Kiina soveltaa arvonlisäveron takaisinmaksua viennin yhteydessä vain osittain, ja tässä tapauksessa 4 prosenttia jää palauttamatta. Sen varmistamiseksi, että normaaliarvo ilmoitettiin samalla verotustasolla kuin vientihinta, normaaliarvo oikaistiin ylöspäin arvonlisäveron siltä osalta, joka on lisätty tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintaan ja jota ei palautettu kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille (5).

5

3.4   Polkumyyntimarginaalit

Polkumyyntimarginaalit

| (57) | Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(57)

Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (58) | Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen painotettujen keskimääräisten marginaalien perusteella. |
| --- | --- |

(58)

Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen painotettujen keskimääräisten marginaalien perusteella.

| (59) | Komissio määritti kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste määritettiin arvioimalla yhteistyössä toimineiden tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä suhteessa asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärään, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa. |
| --- | --- |

(59)

Komissio määritti kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste määritettiin arvioimalla yhteistyössä toimineiden tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä suhteessa asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärään, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa.

| (60) | Yhteistyössä toimimisen aste on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli 76 prosenttia. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien korkeimman polkumyyntimarginaalin tasoiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Yhteistyössä toimimisen aste on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli 76 prosenttia. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien korkeimman polkumyyntimarginaalin tasoiseksi.

| (61) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Ryhmä & yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali % |
| --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd. Handan Branch |

(61)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Ryhmä & yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali %

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd. Handan Branch

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

| — | Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

62,9

Shougang-ryhmä:

Shougang-ryhmä:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

46,2

Shagang-ryhmä:

Shagang-ryhmä:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

56,7

Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

58,5

Kaikki muut yritykset

62,9

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (62) | Edustavuutta koskevassa tutkimuksessa 16 unionin yritystä toimitti tuotanto- ja myyntitietoja ja ilmoitti tuottaneensa samankaltaista tuotetta tutkimusajanjakson aikana. Valituksesta saatujen tietojen perusteella unionissa on ainakin 5 muuta samankaltaisen tuotteen tuottajaa. Nämä 21 unionin tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, jäljempänä perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(62)

Edustavuutta koskevassa tutkimuksessa 16 unionin yritystä toimitti tuotanto- ja myyntitietoja ja ilmoitti tuottaneensa samankaltaista tuotetta tutkimusajanjakson aikana. Valituksesta saatujen tietojen perusteella unionissa on ainakin 5 muuta samankaltaisen tuotteen tuottajaa. Nämä 21 unionin tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, jäljempänä perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ’unionin tuotannonala’.

| (63) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 9,9 miljoonaa tonnia. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalalta ja valituksen tekijältä saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(63)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 9,9 miljoonaa tonnia. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalalta ja valituksen tekijältä saatujen tietojen perusteella.

| (64) | Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta on 64 prosenttia. |
| --- | --- |

(64)

Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta on 64 prosenttia.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (65) | Kuten (29) kappaleessa mainitaan, korroosionkestävä teräs kuuluu tiettyihin CN-koodeihin, joihin sisältyy myös joitakin ex-koodeja. Ex-koodeihin liittyvät tuontimäärät on otettu täysimääräisesti huomioon unionin kulutusta laskettaessa, jotta unionin kulutusta ei aliarvioitaisi. |
| --- | --- |

(65)

Kuten (29) kappaleessa mainitaan, korroosionkestävä teräs kuuluu tiettyihin CN-koodeihin, joihin sisältyy myös joitakin ex-koodeja. Ex-koodeihin liittyvät tuontimäärät on otettu täysimääräisesti huomioon unionin kulutusta laskettaessa, jotta unionin kulutusta ei aliarvioitaisi.

| (66) | Koska unionin tuotannonala on pääosin vertikaalisesti integroitunut ja korroosionkestävää terästä pidetään orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotannon perusraaka-aineena, kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden kulutus analysoitiin erikseen. |
| --- | --- |

(66)

Koska unionin tuotannonala on pääosin vertikaalisesti integroitunut ja korroosionkestävää terästä pidetään orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotannon perusraaka-aineena, kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden kulutus analysoitiin erikseen.

| (67) | Erot kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välillä ovat merkityksellisiä vahinkoanalyysissä, koska kytkösmarkkinoille tarkoitetut tuotteet eivät kilpaile suoraan tuonnin kanssa ja siirtohinnat sovitaan ryhmien sisällä erilaisten hinnoittelukäytäntöjen mukaisesti. Sitä vastoin vapaille markkinoille tarkoitetut tuotteet kilpailevat suoraan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kanssa ja hinnat ovat vapaita markkinahintoja. |
| --- | --- |

(67)

Erot kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välillä ovat merkityksellisiä vahinkoanalyysissä, koska kytkösmarkkinoille tarkoitetut tuotteet eivät kilpaile suoraan tuonnin kanssa ja siirtohinnat sovitaan ryhmien sisällä erilaisten hinnoittelukäytäntöjen mukaisesti. Sitä vastoin vapaille markkinoille tarkoitetut tuotteet kilpailevat suoraan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kanssa ja hinnat ovat vapaita markkinahintoja.

| (68) | Jotta unionin tuotannonalasta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, komissio hankki tietoja korroosionkestävän teräksen koko tuotannosta ja määritteli, oliko tuotanto tarkoitettu sisäiseen käyttöön vai vapaille markkinoille. Komissio totesi, että noin 32 prosenttia unionin tuottajien kokonaistuotannosta oli tarkoitettu unionin kytkösmarkkinoille. |
| --- | --- |

(68)

Jotta unionin tuotannonalasta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, komissio hankki tietoja korroosionkestävän teräksen koko tuotannosta ja määritteli, oliko tuotanto tarkoitettu sisäiseen käyttöön vai vapaille markkinoille. Komissio totesi, että noin 32 prosenttia unionin tuottajien kokonaistuotannosta oli tarkoitettu unionin kytkösmarkkinoille.

4.2.1   Kytkösmarkkinoiden kulutus

Kytkösmarkkinoiden kulutus

| (69) | Komissio määritti unionin kytkösmarkkinoiden kulutuksen kaikkien tiedossa olevien unionin tuottajien sisäisen käytön ja myynnin perusteella. Tämän perusteella unionin kytkösmarkkinoiden kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Kytkösmarkkinoiden kulutus (tonnia) | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kytkösmarkkinoiden kulutus | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus. |

(69)

Komissio määritti unionin kytkösmarkkinoiden kulutuksen kaikkien tiedossa olevien unionin tuottajien sisäisen käytön ja myynnin perusteella. Tämän perusteella unionin kytkösmarkkinoiden kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Kytkösmarkkinoiden kulutus (tonnia)

Kytkösmarkkinoiden kulutus (tonnia)

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Kytkösmarkkinoiden kulutus

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus.

Lähde:

| (70) | Unionin kytkösmarkkinakulutus kasvoi tarkastelujaksolla noin 5 prosenttia. Kasvu johtuu pääasiassa kytkösmarkkinoiden (lähinnä orgaanisella aineella pinnoitetut teräslevyt) kysynnän kasvusta. |
| --- | --- |

(70)

Unionin kytkösmarkkinakulutus kasvoi tarkastelujaksolla noin 5 prosenttia. Kasvu johtuu pääasiassa kytkösmarkkinoiden (lähinnä orgaanisella aineella pinnoitetut teräslevyt) kysynnän kasvusta.

4.2.2   Vapaiden markkinoiden kulutus

Vapaiden markkinoiden kulutus

| (71) | Komissio määritti unionin vapaiden markkinoiden kulutuksen seuraavien perusteella: a) kaikkien tiedossa olevien unionin tuottajien myynti unionissa ja b) kaikista kolmansista maista unioniin tuleva tuonti Eurostatin tietojen mukaan. Tämän perusteella unionin vapaiden markkinoiden kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Vapaiden markkinoiden kulutus (tonnia) | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vapaiden markkinoiden kulutus | 7 563 927 | 7 685 742 | 8 458 122 | 9 630 630 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 102 | 112 | 127 |
| Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus. |

(71)

Komissio määritti unionin vapaiden markkinoiden kulutuksen seuraavien perusteella: a) kaikkien tiedossa olevien unionin tuottajien myynti unionissa ja b) kaikista kolmansista maista unioniin tuleva tuonti Eurostatin tietojen mukaan. Tämän perusteella unionin vapaiden markkinoiden kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Vapaiden markkinoiden kulutus (tonnia)

Vapaiden markkinoiden kulutus (tonnia)

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Vapaiden markkinoiden kulutus

7 563 927

7 685 742

8 458 122

9 630 630

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

102

102

112

112

127

127

Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus.

Lähde:

| (72) | Unionin vapaiden markkinoiden kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 27 prosenttia. Kasvu johtui pääasiassa tärkeimpien jalostusteollisuuden alojen kysynnän kasvusta. |
| --- | --- |

(72)

Unionin vapaiden markkinoiden kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 27 prosenttia. Kasvu johtui pääasiassa tärkeimpien jalostusteollisuuden alojen kysynnän kasvusta.

4.3   Tuonti asianomaisesta maasta

Tuonti asianomaisesta maasta

4.3.1   Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (73) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietokannan perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertailemalla tuontimääriä edellä taulukossa 2 esitettyyn unionin vapaiden markkinoiden kulutukseen. |
| --- | --- |

(73)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietokannan perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertailemalla tuontimääriä edellä taulukossa 2 esitettyyn unionin vapaiden markkinoiden kulutukseen.

| (74) | Yksi asianomainen osapuoli totesi, että Eurostatin lukuihin sisältyi Kiinasta tuodut autoteollisuuden tuotteet, jotka eivät ole tarkasteltavana olevia tuotteita. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastauksista kävi ilmi, että unioniin tosiaankin vietiin vähäinen määrä autoteollisuuden tuotteita, joiden tuontimäärät sisältyivät Kiinasta tulevan tuonnin lukuihin (ks. 57 kappale); tällä oli kuitenkin vähäinen vaikutus eikä se kyseenalaista Eurostatin lukujen luotettavuutta. |
| --- | --- |

(74)

Yksi asianomainen osapuoli totesi, että Eurostatin lukuihin sisältyi Kiinasta tuodut autoteollisuuden tuotteet, jotka eivät ole tarkasteltavana olevia tuotteita. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastauksista kävi ilmi, että unioniin tosiaankin vietiin vähäinen määrä autoteollisuuden tuotteita, joiden tuontimäärät sisältyivät Kiinasta tulevan tuonnin lukuihin (ks. 57 kappale); tällä oli kuitenkin vähäinen vaikutus eikä se kyseenalaista Eurostatin lukujen luotettavuutta.

| (75) | Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä | 888 515 | 1 067 435 | 1 383 614 | 2 185 283 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 120 | 156 | 246 |
| Kiinan markkinaosuus (%) | 11,7 | 13,9 | 16,4 | 22,7 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 118 | 139 | 193 |
| Lähde: Eurostat |

(75)

Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä

888 515

1 067 435

1 383 614

2 185 283

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

120

120

156

156

246

246

Kiinan markkinaosuus (%)

11,7

13,9

16,4

22,7

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

118

118

139

139

193

193

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (76) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että absoluuttisesti ilmaistuna Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi 146 prosenttia tarkastelujaksolla. Unioniin polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla yhteensä 11 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(76)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että absoluuttisesti ilmaistuna Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi 146 prosenttia tarkastelujaksolla. Unioniin polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla yhteensä 11 prosenttiyksikköä.

4.3.2   Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (77) | Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Hintojen vahvistettiin olevan tarkat ristiintarkastamalla ne yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen kanssa. Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin hinnat | 595 | 574 | 548 | 465 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 96 | 92 | 78 |
| Lähde: Eurostat |

(77)

Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Hintojen vahvistettiin olevan tarkat ristiintarkastamalla ne yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen kanssa. Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat

595

574

548

465

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

96

96

92

92

78

78

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (78) | Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat laskivat 595 eurosta/tonni vuonna 2013 tutkimusajanjakson 465 euroon/tonni. Tarkastelujakson aikana polkumyyntituonnin keskimääräiset yksikköhinnat laskivat 22 prosenttia. |
| --- | --- |

(78)

Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat laskivat 595 eurosta/tonni vuonna 2013 tutkimusajanjakson 465 euroon/tonni. Tarkastelujakson aikana polkumyyntituonnin keskimääräiset yksikköhinnat laskivat 22 prosenttia.

| (79) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:






  a) | otokseen valittujen neljän unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(79)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

a)

otokseen valittujen neljän unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| b) | vastaavat kolmen otokseen valitun tuottajan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

b)

vastaavat kolmen otokseen valitun tuottajan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (80) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(80)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana.

| (81) | Edellä esitetyn perusteella Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin katsottiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat 9–15 prosentilla vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen. |
| --- | --- |

(81)

Edellä esitetyn perusteella Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin katsottiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat 9–15 prosentilla vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (82) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(82)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (83) | Makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, varastot, kasvu, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalien suuruus) arvioitiin unionin koko tuotannonalan tasolla. Arviointi perustui valituksen tekijän toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin unionin tuottajien toimittamien tietojen ja käytettävissä olevien virallisten tilastojen (Eurostat) kanssa. |
| --- | --- |

(83)

Makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, varastot, kasvu, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalien suuruus) arvioitiin unionin koko tuotannonalan tasolla. Arviointi perustui valituksen tekijän toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin unionin tuottajien toimittamien tietojen ja käytettävissä olevien virallisten tilastojen (Eurostat) kanssa.

| (84) | Mikrotaloudelliset indikaattorit (myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti, palkat ja tuotantokustannukset) analysoitiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui näiden tuottajien antamiin tietoihin, jotka tarkistettiin asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(84)

Mikrotaloudelliset indikaattorit (myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti, palkat ja tuotantokustannukset) analysoitiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui näiden tuottajien antamiin tietoihin, jotka tarkistettiin asianmukaisesti.

| (85) | Joidenkin unionin tuotannonalaan liittyvien vahinkoindikaattoreiden osalta komissio analysoi vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden tietoja erikseen ja teki vertailevan analyysin. Nämä tekijät ovat myynti ja markkinaosuus, yksikköhinnat, yksikkökustannukset ja kannattavuus. Sen sijaan muita taloudellisia indikaattoreita voidaan tutkia mielekkäästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta, mukaan luettuna unionin tuotannonalan sisäinen käyttö, sillä indikaattorit määräytyvät koko toiminnan perusteella riippumatta siitä, käytetäänkö tuotanto sisäisesti vai myydäänkö se vapailla markkinoilla. Nämä tekijät ovat tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, työllisyys, tuottavuus, varastot ja työvoimakustannukset. Koska kyseisiä tietoja ei voida eritellä kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden osalta, näiden tekijöiden kohdalla koko unionin tuotannonalan analyysi on tarpeen, jotta saadaan täydellinen kuva unionin tuotannonalalle aiheutuneesta vahingosta. |
| --- | --- |

(85)

Joidenkin unionin tuotannonalaan liittyvien vahinkoindikaattoreiden osalta komissio analysoi vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden tietoja erikseen ja teki vertailevan analyysin. Nämä tekijät ovat myynti ja markkinaosuus, yksikköhinnat, yksikkökustannukset ja kannattavuus. Sen sijaan muita taloudellisia indikaattoreita voidaan tutkia mielekkäästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta, mukaan luettuna unionin tuotannonalan sisäinen käyttö, sillä indikaattorit määräytyvät koko toiminnan perusteella riippumatta siitä, käytetäänkö tuotanto sisäisesti vai myydäänkö se vapailla markkinoilla. Nämä tekijät ovat tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, työllisyys, tuottavuus, varastot ja työvoimakustannukset. Koska kyseisiä tietoja ei voida eritellä kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden osalta, näiden tekijöiden kohdalla koko unionin tuotannonalan analyysi on tarpeen, jotta saadaan täydellinen kuva unionin tuotannonalalle aiheutuneesta vahingosta.

| (86) | Yksi asianomainen osapuoli huomautti, että komission olisi tehtävä vahinkoa koskevat päätelmänsä ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien tietojen perusteella. Kyseisen asianomaisen osapuolen mukaan seikalla on merkitystä, koska unionin tuotannonala valmistaa myös muita tuotteita korroosionkestävästä teräksestä, kuten autoteollisuuden tuotteita. Komissio vahvistaa, että unionin tuotannonalan toimittamat tiedot eivät sisällä autoteollisuuden tuotteita vaan ainoastaan tutkimuksen kohteena olevia tuotteita. Kuten 57 kappaleessa todetaan, kulutusta laskettaessa komissio otti huomioon kaikki CN-koodeja koskevat tiedot tiettyjen tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvien ex-koodien osalta. Tällä oli vähäinen vaikutus arvioituihin kulutusta koskeviin lukuihin, eikä se vaikuttanut muihin vahinkoindikaattoreihin. |
| --- | --- |

(86)

Yksi asianomainen osapuoli huomautti, että komission olisi tehtävä vahinkoa koskevat päätelmänsä ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien tietojen perusteella. Kyseisen asianomaisen osapuolen mukaan seikalla on merkitystä, koska unionin tuotannonala valmistaa myös muita tuotteita korroosionkestävästä teräksestä, kuten autoteollisuuden tuotteita. Komissio vahvistaa, että unionin tuotannonalan toimittamat tiedot eivät sisällä autoteollisuuden tuotteita vaan ainoastaan tutkimuksen kohteena olevia tuotteita. Kuten 57 kappaleessa todetaan, kulutusta laskettaessa komissio otti huomioon kaikki CN-koodeja koskevat tiedot tiettyjen tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvien ex-koodien osalta. Tällä oli vähäinen vaikutus arvioituihin kulutusta koskeviin lukuihin, eikä se vaikuttanut muihin vahinkoindikaattoreihin.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (87) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 9 493 827 | 9 835 336 | 9 958 374 | 9 907 672 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 12 775 103 | 12 777 027 | 12 540 479 | 12 592 017 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 100 | 98 | 99 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 74 | 77 | 79 | 79 |
| Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus |

(87)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

9 493 827

9 835 336

9 958 374

9 907 672

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

12 775 103

12 777 027

12 540 479

12 592 017

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

100

100

98

98

99

99

Kapasiteetin käyttöaste (%)

74

77

79

79

Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus

Lähde:

| (88) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Ilmoitetut kapasiteettiluvut viittaavat tekniseen kapasiteettiin, mikä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi käynnistysaikaa ja huoltoa koskevat oikaisut on otettu huomioon. Edellä esitetyissä kapasiteettiluvuissa on otettu huomioon myös, että asianomaiset terästehtaat tuottavat samoilla tuotantolinjoilla myös muita kuumasinkitettyjen tuotteita, ja analyysi koski vain tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämän perusteella kapasiteetti laski tarkastelujaksolla 1 prosentin. |
| --- | --- |

(88)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Ilmoitetut kapasiteettiluvut viittaavat tekniseen kapasiteettiin, mikä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi käynnistysaikaa ja huoltoa koskevat oikaisut on otettu huomioon. Edellä esitetyissä kapasiteettiluvuissa on otettu huomioon myös, että asianomaiset terästehtaat tuottavat samoilla tuotantolinjoilla myös muita kuumasinkitettyjen tuotteita, ja analyysi koski vain tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämän perusteella kapasiteetti laski tarkastelujaksolla 1 prosentin.

| (89) | Kapasiteetin käyttöasteen kasvu johtui tuotantomäärän kasvusta, joka taas johtui pääasiassa kulutuksen lisääntymisestä ja kapasiteetin vähäisestä vähentämisestä. |
| --- | --- |

(89)

Kapasiteetin käyttöasteen kasvu johtui tuotantomäärän kasvusta, joka taas johtui pääasiassa kulutuksen lisääntymisestä ja kapasiteetin vähäisestä vähentämisestä.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (90) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus vapailla markkinoilla kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Myyntimäärä ja markkinaosuus (vapaat markkinat) | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) | 5 958 718 | 5 933 646 | 6 164 527 | 6 283 967 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 100 | 103 | 105 |
| Markkinaosuus (%) | 78,8 | 77,2 | 72,9 | 65,2 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 98 | 93 | 83 |
| Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus ja Eurostat |

(90)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus vapailla markkinoilla kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Myyntimäärä ja markkinaosuus (vapaat markkinat)

Myyntimäärä ja markkinaosuus (vapaat markkinat)

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia)

5 958 718

5 933 646

6 164 527

6 283 967

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

100

100

103

103

105

105

Markkinaosuus (%)

78,8

77,2

72,9

65,2

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

98

98

93

93

83

83

Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus ja Eurostat

Lähde:

| (91) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä vapailla markkinoilla kasvoi 5 prosenttia tarkastelujaksolla noin 6 miljoonasta tonnista vuonna 2013 noin 6,3 miljoonaan tonniin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(91)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä vapailla markkinoilla kasvoi 5 prosenttia tarkastelujaksolla noin 6 miljoonasta tonnista vuonna 2013 noin 6,3 miljoonaan tonniin tutkimusajanjaksolla.

| (92) | Unionin tuotannonalan myyntimäärän kasvu ei kuitenkaan riittänyt sen markkinaosuuden säilyttämiseen vapailla markkinoilla. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 78,8 prosentista 65,2 prosenttiin eli 17 prosenttia. |
| --- | --- |

(92)

Unionin tuotannonalan myyntimäärän kasvu ei kuitenkaan riittänyt sen markkinaosuuden säilyttämiseen vapailla markkinoilla. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 78,8 prosentista 65,2 prosenttiin eli 17 prosenttia.

| (93) | Kytkösmarkkinoiden osalta sisäisen kaupan määrä/siirrot ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Sisäisen kaupan määrä ja markkinaosuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisäisen kaupan määrä | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Markkinaosuus (koko kytkösmarkkinoista ja vapaista markkinoista) (%) | 28,5 | 29,5 | 28,4 | 24,7 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 103 | 100 | 87 |
| Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus ja Eurostat |

(93)

Kytkösmarkkinoiden osalta sisäisen kaupan määrä/siirrot ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Sisäisen kaupan määrä ja markkinaosuus

Sisäisen kaupan määrä ja markkinaosuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Sisäisen kaupan määrä

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Markkinaosuus (koko kytkösmarkkinoista ja vapaista markkinoista) (%)

28,5

29,5

28,4

24,7

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

103

103

100

100

87

87

Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus ja Eurostat

Lähde:

| (94) | Unionin tuotannonalan sisäisen kaupan määrä (joka koostuu sisäisestä käytöstä ja sisäisestä myynnistä) unionin markkinoilla kasvoi 5 prosenttia tarkastelujaksolla vuoden 2013 noin 3,0 miljoonasta tonnista 3,2 miljoonaan tonniin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(94)

Unionin tuotannonalan sisäisen kaupan määrä (joka koostuu sisäisestä käytöstä ja sisäisestä myynnistä) unionin markkinoilla kasvoi 5 prosenttia tarkastelujaksolla vuoden 2013 noin 3,0 miljoonasta tonnista 3,2 miljoonaan tonniin tutkimusajanjaksolla.

| (95) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus kytkösmarkkinoista ilmaistuna prosenttiosuutena kokonaiskulutuksesta (sekä kytkösmarkkinoiden että vapaiden markkinoiden kulutuksesta) laski tarkastelujaksolla kuitenkin 13 prosenttia. |
| --- | --- |

(95)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus kytkösmarkkinoista ilmaistuna prosenttiosuutena kokonaiskulutuksesta (sekä kytkösmarkkinoiden että vapaiden markkinoiden kulutuksesta) laski tarkastelujaksolla kuitenkin 13 prosenttia.

4.4.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

| (96) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Työllisyys ja tuottavuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä (kokoaikaiseksi muutettuna eli FTE) | 8 569 | 7 949 | 8 027 | 8 358 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 93 | 94 | 98 |
| Tuottavuus (tuotanto/työntekijä) | 1 108 | 1 237 | 1 241 | 1 185 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 112 | 112 | 107 |
| Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus |

(96)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden määrä (kokoaikaiseksi muutettuna eli FTE)

8 569

7 949

8 027

8 358

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

93

93

94

94

98

98

Tuottavuus (tuotanto/työntekijä)

1 108

1 237

1 241

1 185

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

112

112

112

112

107

107

Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus

Lähde:

| (97) | Unionin tuotannonalan työllisyys laski hiukan (2 %) tarkastelujaksolla. Vuosina 2014 ja 2015 työntekijöiden määrä kokoaikaiseksi muutettuna oli paljon pienempi, mikä johtui pääasiassa siitä, että polkumyyntituonnin kiristäessä kilpailua markkinoilla tilapäistä työvoimaa ei palkattu pyrittäessä vähentämään tuotantokustannuksia ja lisäämään tehokkuutta. Kun otetaan huomioon tuotantomäärän nousu (+ 4 %) tarkastelujaksolla, unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus – mitattuna tuotoksena työntekijää ja vuotta kohti – kasvoi 7 prosenttia. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonala oli halukas mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin pysyäkseen kilpailukykyisenä. |
| --- | --- |

(97)

Unionin tuotannonalan työllisyys laski hiukan (2 %) tarkastelujaksolla. Vuosina 2014 ja 2015 työntekijöiden määrä kokoaikaiseksi muutettuna oli paljon pienempi, mikä johtui pääasiassa siitä, että polkumyyntituonnin kiristäessä kilpailua markkinoilla tilapäistä työvoimaa ei palkattu pyrittäessä vähentämään tuotantokustannuksia ja lisäämään tehokkuutta. Kun otetaan huomioon tuotantomäärän nousu (+ 4 %) tarkastelujaksolla, unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus – mitattuna tuotoksena työntekijää ja vuotta kohti – kasvoi 7 prosenttia. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonala oli halukas mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin pysyäkseen kilpailukykyisenä.

4.4.2.4   Varastot

| (98) | Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Varastot | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 665 107 | 754 930 | 683 649 | 607 556 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 114 | 103 | 91 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%) | 7,0 | 7,7 | 6,9 | 6,1 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 110 | 98 | 88 |
| Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus |

(98)

Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Varastot

Varastot

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

665 107

754 930

683 649

607 556

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

114

114

103

103

91

91

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

7,0

7,7

6,9

6,1

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

110

110

98

98

88

88

Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus

Lähde:

| (99) | Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Unionin tuotannonala tuottaa useimpia samankaltaisen tuotteen lajeja käyttäjien tilausten perusteella. Sen vuoksi varastoja ei pidetä merkittävänä vahinkoindikaattorina tuotannonalalla. Tätä tukee myös analyysi loppuvarastojen kehityksestä ilmaistuna prosentteina tuotannosta. Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, tämä indikaattori pysyi suhteellisen vakaasti noin 6–8 prosentissa tuotantomäärästä. |
| --- | --- |

(99)

Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Unionin tuotannonala tuottaa useimpia samankaltaisen tuotteen lajeja käyttäjien tilausten perusteella. Sen vuoksi varastoja ei pidetä merkittävänä vahinkoindikaattorina tuotannonalalla. Tätä tukee myös analyysi loppuvarastojen kehityksestä ilmaistuna prosentteina tuotannosta. Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, tämä indikaattori pysyi suhteellisen vakaasti noin 6–8 prosentissa tuotantomäärästä.

4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin suuruus

| (100) | Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Suurten tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan ei ollut vähäpätöinen, kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin merkittävä määrä ja alhaiset hinnat, jotka aiheuttivat huomattavaa hintojen alentamispainetta. |
| --- | --- |

(100)

Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Suurten tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan ei ollut vähäpätöinen, kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin merkittävä määrä ja alhaiset hinnat, jotka aiheuttivat huomattavaa hintojen alentamispainetta.

4.4.2.6   Kasvu

Kasvu

| (101) | Unionin vapaiden markkinoiden kulutus kasvoi noin 27 prosenttia tarkastelujaksolla, ja unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla lisääntyi vain 5 prosenttia. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 17 prosenttia, toisin kuin Kiinasta tuleva tuonti, jonka markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 93 prosenttia. |
| --- | --- |

(101)

Unionin vapaiden markkinoiden kulutus kasvoi noin 27 prosenttia tarkastelujaksolla, ja unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla lisääntyi vain 5 prosenttia. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 17 prosenttia, toisin kuin Kiinasta tuleva tuonti, jonka markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 93 prosenttia.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Luottamuksellisuus

| (102) | Unionin tuotannonalaa koskeva otos muodostuu neljästä yrityksestä, jotka kuuluvat kahteen eri ryhmään. Näin ollen luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä mikrotaloudelliset indikaattorit esitetään jäljempänä indeksoituina. Indeksit perustuvat vuoteen 2013, jonka arvo on 100. Jos kuitenkin vuoden 2013 luku on negatiivinen, vuoden 2013 arvo on – 100. |
| --- | --- |

(102)

Unionin tuotannonalaa koskeva otos muodostuu neljästä yrityksestä, jotka kuuluvat kahteen eri ryhmään. Näin ollen luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä mikrotaloudelliset indikaattorit esitetään jäljempänä indeksoituina. Indeksit perustuvat vuoteen 2013, jonka arvo on 100. Jos kuitenkin vuoden 2013 luku on negatiivinen, vuoden 2013 arvo on – 100.

4.4.3.2   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (103) | Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Myyntihinnat unionissa | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntihinta (euroa/tonni)

  Indeksi (2013 = 100) | 100 | 95 | 88 | 82 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

  Indeksi (2013 = 100) | 100 | 93 | 86 | 80 |
| Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset |

(103)

Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Myyntihinta (euroa/tonni)

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

95

95

88

88

82

82

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

93

93

86

86

80

80

Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (104) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi yksikkökohtaisten myyntihintojen kehitys unionin vapailla markkinoilla verrattuna niitä vastaaviin tuotantokustannuksiin. Myyntihinnat laskivat tarkastelujaksolla 18 prosenttia. Lisäksi myyntihinnat olivat tarkastelujaksolla keskimäärin alemmat kuin yksikkökohtaiset tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(104)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi yksikkökohtaisten myyntihintojen kehitys unionin vapailla markkinoilla verrattuna niitä vastaaviin tuotantokustannuksiin. Myyntihinnat laskivat tarkastelujaksolla 18 prosenttia. Lisäksi myyntihinnat olivat tarkastelujaksolla keskimäärin alemmat kuin yksikkökohtaiset tuotantokustannukset.

| (105) | Rajoittaakseen markkinaosuuden menetystä unionin tuottajien oli seurattava laskevaa hintakehitystä ja alennettava hintojaan huomattavasti. Tuotantokustannusten pieneneminen selittyy toisaalta pääasiassa raaka-aineiden hintojen laskulla. Mikäli Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin myyntihinnat eivät olisi painaneet hintoja alaspäin, raaka-ainekustannusten vähenemisen myötä unionin tuotannonala olisi voinut palauttaa kannattavuuden. |
| --- | --- |

(105)

Rajoittaakseen markkinaosuuden menetystä unionin tuottajien oli seurattava laskevaa hintakehitystä ja alennettava hintojaan huomattavasti. Tuotantokustannusten pieneneminen selittyy toisaalta pääasiassa raaka-aineiden hintojen laskulla. Mikäli Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin myyntihinnat eivät olisi painaneet hintoja alaspäin, raaka-ainekustannusten vähenemisen myötä unionin tuotannonala olisi voinut palauttaa kannattavuuden.

| (106) | Useimpien otokseen valittujen tuottajien kytkösmarkkinoille tarkoitettu korroosionkestävä teräs siirrettiin saman talousyksikön sisällä, eikä laskuja sen vuoksi laadittu. Loppuosa myytiin siirtohinnoin eri hintapolitiikan mukaisesti. Näin ollen sisäisen käytön hintojen kehityksestä ei voitu tehdä merkityksellisiä päätelmiä. |
| --- | --- |

(106)

Useimpien otokseen valittujen tuottajien kytkösmarkkinoille tarkoitettu korroosionkestävä teräs siirrettiin saman talousyksikön sisällä, eikä laskuja sen vuoksi laadittu. Loppuosa myytiin siirtohinnoin eri hintapolitiikan mukaisesti. Näin ollen sisäisen käytön hintojen kehityksestä ei voitu tehdä merkityksellisiä päätelmiä.

| (107) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kuumasinkitettyjen tuotteiden myyntihinnat käytännössä kaksinkertaistuivat helmikuun 2016 ja maaliskuun 2017 välillä, eikä vahinkoa sen vuoksi aiheutunut. Tämän hinnannousun väitettiin tarkoittavan unionin tuotannonalan voittomarginaalin automaattista kasvua positiivisiin lukuihin. |
| --- | --- |

(107)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kuumasinkitettyjen tuotteiden myyntihinnat käytännössä kaksinkertaistuivat helmikuun 2016 ja maaliskuun 2017 välillä, eikä vahinkoa sen vuoksi aiheutunut. Tämän hinnannousun väitettiin tarkoittavan unionin tuotannonalan voittomarginaalin automaattista kasvua positiivisiin lukuihin.

| (108) | Väitteelle ei saatu tukea tutkimuksessa, sillä väite koski useita eri tuotteita, joista suuri osa ei ole tarkasteltavana olevia tuotteita. Lisäksi kyseisen väitteen tueksi esitettyyn näyttöön sisältyi 6 kuukauden ajanjakso, joka ei ole osa tutkimusajanjaksoa, eikä esitettyä hintavertailua pidetty tämän tutkimuksen kannalta asianmukaisena, koska se ei ollut riittävän yksityiskohtainen esimerkiksi raaka-ainekustannusten ja kannattavuuteen kohdistuvien vaikutusten osalta. |
| --- | --- |

(108)

Väitteelle ei saatu tukea tutkimuksessa, sillä väite koski useita eri tuotteita, joista suuri osa ei ole tarkasteltavana olevia tuotteita. Lisäksi kyseisen väitteen tueksi esitettyyn näyttöön sisältyi 6 kuukauden ajanjakso, joka ei ole osa tutkimusajanjaksoa, eikä esitettyä hintavertailua pidetty tämän tutkimuksen kannalta asianmukaisena, koska se ei ollut riittävän yksityiskohtainen esimerkiksi raaka-ainekustannusten ja kannattavuuteen kohdistuvien vaikutusten osalta.

4.4.3.3   Työvoimakustannukset

| (109) | Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Keskimääräiset työvoimakustannukset kokopäiväistä työntekijää kohti | 2013 | 2014 | 2015 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset kokopäiväistä työntekijää kohti (euroa)

  Indeksi (2013 = 100) | 100 | 107 | 116 | 102 |
| Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset |

(109)

Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Keskimääräiset työvoimakustannukset kokopäiväistä työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset kokopäiväistä työntekijää kohti

2013

2014

2015

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset kokopäiväistä työntekijää kohti (euroa)

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

107

107

116

116

102

102

Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (110) | Keskimääräinen palkka työntekijää kohden nousi tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Työllisyystaso laski hiukan (ks. taulukko 8). Nämä kehityssuuntaukset osoittavat, että tuotannonala piti työvoimakustannuksensa kurissa, vaikka sillä oli ollut sen suhteen vaikeuksia vuonna 2014 ja erityisesti vuonna 2015. |
| --- | --- |

(110)

Keskimääräinen palkka työntekijää kohden nousi tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Työllisyystaso laski hiukan (ks. taulukko 8). Nämä kehityssuuntaukset osoittavat, että tuotannonala piti työvoimakustannuksensa kurissa, vaikka sillä oli ollut sen suhteen vaikeuksia vuonna 2014 ja erityisesti vuonna 2015.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (111) | Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

  Indeksi (2013 = – 100) | – 100 | – 78 | – 60 | – 21 |
| Kassavirta (euroa)

  Indeksi (2013 = – 100) | – 100 | – 101 | – 4 | – 15 |
| Investoinnit (euroa)

  Indeksi (2013 = 100) | 100 | 136 | 280 | 210 |
| Investointien tuotto (%)

  Indeksi (2013 = – 100) | – 100 | – 68 | – 45 | – 36 |
| Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset |

(111)

Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

Indeksi (2013 = – 100)

Indeksi (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 78

– 78

– 60

– 60

– 21

– 21

Kassavirta (euroa)

Indeksi (2013 = – 100)

Indeksi (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 101

– 101

– 4

– 4

– 15

– 15

Investoinnit (euroa)

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

136

136

280

280

210

210

Investointien tuotto (%)

Indeksi (2013 = – 100)

Indeksi (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 68

– 68

– 45

– 45

– 36

– 36

Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (112) | Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettotappion ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(112)

Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettotappion ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (113) | Kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että unionin tuotannonalan tilanne oli heikko. Vaikka markkinatilanteen hienoinen paraneminen pienensi tappioita, kannattavuusasteen katsottiin olevan kestämätön koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(113)

Kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että unionin tuotannonalan tilanne oli heikko. Vaikka markkinatilanteen hienoinen paraneminen pienensi tappioita, kannattavuusasteen katsottiin olevan kestämätön koko tarkastelujakson ajan.

| (114) | Markkinatilanne oli ihanteellinen kannattavuuden palauttamisen kannalta, kun raaka-ainekustannukset laskivat huomattavasti. Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama hintojen alentamispaine kuitenkin pakotti unionin tuotannonalan laskemaan hintansa tasolle, joka ainoastaan pienensi tappioita, ei poistanut niitä. |
| --- | --- |

(114)

Markkinatilanne oli ihanteellinen kannattavuuden palauttamisen kannalta, kun raaka-ainekustannukset laskivat huomattavasti. Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama hintojen alentamispaine kuitenkin pakotti unionin tuotannonalan laskemaan hintansa tasolle, joka ainoastaan pienensi tappioita, ei poistanut niitä.

| (115) | Vuoden 2013 tappiot liittyvät osittain Euroopan velkakriisiin ja sitä seuranneeseen talouskriisiin. On kuitenkaan selvää, että unionin tuotannonala ei kyennyt kääntämään tilannetta kannattavaksi tai hyötymään (riittävästi) Euroopan talouden hitaasta elpymisestä. |
| --- | --- |

(115)

Vuoden 2013 tappiot liittyvät osittain Euroopan velkakriisiin ja sitä seuranneeseen talouskriisiin. On kuitenkaan selvää, että unionin tuotannonala ei kyennyt kääntämään tilannetta kannattavaksi tai hyötymään (riittävästi) Euroopan talouden hitaasta elpymisestä.

| (116) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehityssuuntaus myötäili liikevaihdon tuoton kehitystä eli hienoisesta paranemisesta huolimatta se oli negatiivinen koko jakson ajan. Myös investointien tuoton kehitys oli samansuuntainen. |
| --- | --- |

(116)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehityssuuntaus myötäili liikevaihdon tuoton kehitystä eli hienoisesta paranemisesta huolimatta se oli negatiivinen koko jakson ajan. Myös investointien tuoton kehitys oli samansuuntainen.

| (117) | Tästä huolimatta unionin tuotannonala jatkoi investoimista tarkastelujaksolla. Tuotoksen lisäämisen sijaan investoinneilla pyrittiin ylläpitämään tehokkuutta ja tuottavuutta. |
| --- | --- |

(117)

Tästä huolimatta unionin tuotannonala jatkoi investoimista tarkastelujaksolla. Tuotoksen lisäämisen sijaan investoinneilla pyrittiin ylläpitämään tehokkuutta ja tuottavuutta.

| (118) | Vaikka otokseen valitut unionin tuottajat kuuluivat isoihin kansainvälisiin ryhmiin, ne väittivät, että niiden mahdollisuudet saada rahoitusta ryhmän varoista heikkeni. Tarkastelujaksolla investoinnit joka tapauksessa lisääntyivät. |
| --- | --- |

(118)

Vaikka otokseen valitut unionin tuottajat kuuluivat isoihin kansainvälisiin ryhmiin, ne väittivät, että niiden mahdollisuudet saada rahoitusta ryhmän varoista heikkeni. Tarkastelujaksolla investoinnit joka tapauksessa lisääntyivät.

4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (119) | Unionin tuotannonalan tilanne oli heikko koko tarkastelujakson ajan. Tämä koskee sekä kytkösmarkkinoita että vapaita markkinoita. Kytkösmarkkinoiden osuus koko myyntimäärästä oli tutkimusajanjaksolla noin 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(119)

Unionin tuotannonalan tilanne oli heikko koko tarkastelujakson ajan. Tämä koskee sekä kytkösmarkkinoita että vapaita markkinoita. Kytkösmarkkinoiden osuus koko myyntimäärästä oli tutkimusajanjaksolla noin 25 prosenttia.

| (120) | Vapailla markkinoilla unionin tuotannonalan tilanne oli tutkimusajanjaksolla huonompi kuin vuonna 2013. Vaikka tilanne parani hiukan tuotanto- ja myyntimäärien osalta, unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 17 prosenttia. Liikevaihdon tuoton, investointien tuoton ja kassavirran suorituskykyindikaattorit olivat negatiivisia koko tarkastelujakson ajan, ja vaikka ne paranivatkin, kehitys ei ollut riittävän voimakas Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman hintojen alentamispaineen vuoksi. Toimet tehokkuuden parantamiseksi eli työntekijöiden vähentäminen, tuottavuuden ja kapasiteetin käyttöasteen lisääminen sekä tuotantokustannusten kurissa pitäminen eivät muuttaneet tätä kehitystä. |
| --- | --- |

(120)

Vapailla markkinoilla unionin tuotannonalan tilanne oli tutkimusajanjaksolla huonompi kuin vuonna 2013. Vaikka tilanne parani hiukan tuotanto- ja myyntimäärien osalta, unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 17 prosenttia. Liikevaihdon tuoton, investointien tuoton ja kassavirran suorituskykyindikaattorit olivat negatiivisia koko tarkastelujakson ajan, ja vaikka ne paranivatkin, kehitys ei ollut riittävän voimakas Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman hintojen alentamispaineen vuoksi. Toimet tehokkuuden parantamiseksi eli työntekijöiden vähentäminen, tuottavuuden ja kapasiteetin käyttöasteen lisääminen sekä tuotantokustannusten kurissa pitäminen eivät muuttaneet tätä kehitystä.

| (121) | Yksi asianomainen osapuoli huomautti, että valituksessa esitettyjen tietojen perusteella tietyt vahinkoindikaattorit eivät osoittaneet, että vahinkoa olisi aiheutunut. Tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi myyntimäärä, kapasiteetin käyttöaste, työllisyys ja varastot. Tämän tutkimuksen kuluessa kehitystä tarkasteltiin tarkistettujen tietojen perusteella. Monet indikaattorit, myös jotkin edellä olevassa väitteessä mainitut, tosiaankin osoittivat positiivista kehitystä. Koska vapaat markkinat kasvoivat 27 prosenttia (ks. taulukko 2), on selvää, että joidenkin indikaattoreiden mukaan tilanne oli muuttumassa positiiviseksi. Unionin tuotannonalan tilanteen analyysissä ja näissä päätelmissä esitetyistä syistä tällaisen positiivisen kehityksen lisäksi on kuitenkin otettava huomioon merkittävämmät negatiiviset kehityssuuntaukset (esimerkiksi markkinaosuus ja myyntihinta) ja negatiivinen tulos. Kun kyseisiä indikaattoreita tarkastellaan oikeassa ympäristössä eli yhdessä muiden vahinkoindikaattoreiden kanssa, on selvää, että unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa. |
| --- | --- |

(121)

Yksi asianomainen osapuoli huomautti, että valituksessa esitettyjen tietojen perusteella tietyt vahinkoindikaattorit eivät osoittaneet, että vahinkoa olisi aiheutunut. Tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi myyntimäärä, kapasiteetin käyttöaste, työllisyys ja varastot. Tämän tutkimuksen kuluessa kehitystä tarkasteltiin tarkistettujen tietojen perusteella. Monet indikaattorit, myös jotkin edellä olevassa väitteessä mainitut, tosiaankin osoittivat positiivista kehitystä. Koska vapaat markkinat kasvoivat 27 prosenttia (ks. taulukko 2), on selvää, että joidenkin indikaattoreiden mukaan tilanne oli muuttumassa positiiviseksi. Unionin tuotannonalan tilanteen analyysissä ja näissä päätelmissä esitetyistä syistä tällaisen positiivisen kehityksen lisäksi on kuitenkin otettava huomioon merkittävämmät negatiiviset kehityssuuntaukset (esimerkiksi markkinaosuus ja myyntihinta) ja negatiivinen tulos. Kun kyseisiä indikaattoreita tarkastellaan oikeassa ympäristössä eli yhdessä muiden vahinkoindikaattoreiden kanssa, on selvää, että unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa.

| (122) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle – sekä sen kahdelle segmentille erikseen että koko tuotannonalalle yhdessä – aiheutui tarkastelujaksolla merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(122)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle – sekä sen kahdelle segmentille erikseen että koko tuotannonalalle yhdessä – aiheutui tarkastelujaksolla merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (123) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Lisäksi komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat kolmansista maista tuleva tuonti ja unionin tuottajien vientimyynti. |
| --- | --- |

(123)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Lisäksi komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat kolmansista maista tuleva tuonti ja unionin tuottajien vientimyynti.

5.1   Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset

Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset

| (124) | Kuten edellä todetaan, Kiinasta tuleva tuonti kasvoi 146 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuonnin hinta laski 22 prosenttia tonnia kohti, mikä ylitti jopa raaka-ainehintojen laskun (20 %). Lisäksi tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat (17–28 %). Koska korroosionkestävä teräs on erittäin hintaherkkä hyödyke, tällaiset marginaalit ovat huomattavat, ja ne ovat aiheuttaneet unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(124)

Kuten edellä todetaan, Kiinasta tuleva tuonti kasvoi 146 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuonnin hinta laski 22 prosenttia tonnia kohti, mikä ylitti jopa raaka-ainehintojen laskun (20 %). Lisäksi tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat (17–28 %). Koska korroosionkestävä teräs on erittäin hintaherkkä hyödyke, tällaiset marginaalit ovat huomattavat, ja ne ovat aiheuttaneet unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.

| (125) | Tästä syystä tarkastelujaksolla ainoastaan kiinalaiset tuottajat pystyivät hyödyntämään markkinoiden 27 prosentin kasvun. Niiden markkinaosuus kasvoi 11,7–22,7 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi vain 5 prosenttia ja sen markkinaosuus laski 78,8 prosentista 65,2 prosenttiin. |
| --- | --- |

(125)

Tästä syystä tarkastelujaksolla ainoastaan kiinalaiset tuottajat pystyivät hyödyntämään markkinoiden 27 prosentin kasvun. Niiden markkinaosuus kasvoi 11,7–22,7 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi vain 5 prosenttia ja sen markkinaosuus laski 78,8 prosentista 65,2 prosenttiin.

| (126) | Tarkastelujakson suotuisista markkinaolosuhteista huolimatta raaka-ainehintojen laskiessa ja kulutuksen kasvaessa unionin tuotannonala pysyi koko jakson ajan tappiollisena, mikä johtui Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta määrästä ja sen aiheuttamasta hintapaineesta. |
| --- | --- |

(126)

Tarkastelujakson suotuisista markkinaolosuhteista huolimatta raaka-ainehintojen laskiessa ja kulutuksen kasvaessa unionin tuotannonala pysyi koko jakson ajan tappiollisena, mikä johtui Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta määrästä ja sen aiheuttamasta hintapaineesta.

| (127) | Kiinan talouden toiminnan asteittainen hidastuminen ja asiakirjoista ilmenevä Kiinan terästeollisuuden erittäin merkittävä ylikapasiteetti ovat pakottaneet kiinalaisia teräksen tuottajia suuntaamaan ylituotantonsa vientimarkkinoille, jolloin unionin markkinat ovat houkutteleva vientikohde. |
| --- | --- |

(127)

Kiinan talouden toiminnan asteittainen hidastuminen ja asiakirjoista ilmenevä Kiinan terästeollisuuden erittäin merkittävä ylikapasiteetti ovat pakottaneet kiinalaisia teräksen tuottajia suuntaamaan ylituotantonsa vientimarkkinoille, jolloin unionin markkinat ovat houkutteleva vientikohde.

| (128) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui polkumyynnillä tulevasta tuonnista. |
| --- | --- |

(128)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui polkumyynnillä tulevasta tuonnista.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (129) | Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 13


  Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia), CIF-hinta/tonnia ja markkinaosuus | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä | 716 694 | 684 661 | 909 981 | 1 161 380 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 96 | 127 | 162 |
| CIF-hinnat (euroa/tonni) | 698 | 701 | 641 | 572 |
| Markkinaosuus (%) | 9,5 | 8,9 | 10,8 | 12,1 |
| Korean tasavallasta tulevan tuonnin määrä | 344 542 | 406 685 | 530 377 | 579 712 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 118 | 154 | 168 |
| CIF-hinnat (euroa/tonni) | 716 | 718 | 665 | 610 |
| Markkinaosuus (%) | 4,6 | 5,3 | 6,3 | 6,0 |
| Intiasta tulevan tuonnin määrä | 81 489 | 42 301 | 61 739 | 157 212 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 52 | 76 | 193 |
| CIF-hinnat (euroa/tonni) | 627 | 696 | 550 | 471 |
| Markkinaosuus (%) | 1,1 | 0,6 | 0,7 | 1,6 |
| Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä | 290 663 | 235 676 | 317 866 | 424 457 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 81 | 109 | 146 |
| CIF-hinnat (euroa/tonni) | 698 | 673 | 618 | 556 |
| Markkinaosuus (%) | 3,8 | 3,1 | 3,8 | 4,4 |
| Lähde: Eurostat |

(129)

Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 13

Taulukko 13

Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia), CIF-hinta/tonnia ja markkinaosuus

Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia), CIF-hinta/tonnia ja markkinaosuus

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä

716 694

684 661

909 981

1 161 380

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

96

96

127

127

162

162

CIF-hinnat (euroa/tonni)

698

701

641

572

Markkinaosuus (%)

9,5

8,9

10,8

12,1

Korean tasavallasta tulevan tuonnin määrä

344 542

406 685

530 377

579 712

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

118

118

154

154

168

168

CIF-hinnat (euroa/tonni)

716

718

665

610

Markkinaosuus (%)

4,6

5,3

6,3

6,0

Intiasta tulevan tuonnin määrä

81 489

42 301

61 739

157 212

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

52

52

76

76

193

193

CIF-hinnat (euroa/tonni)

627

696

550

471

Markkinaosuus (%)

1,1

0,6

0,7

1,6

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä

290 663

235 676

317 866

424 457

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

81

81

109

109

146

146

CIF-hinnat (euroa/tonni)

698

673

618

556

Markkinaosuus (%)

3,8

3,1

3,8

4,4

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (130) | Kiinasta tuleva tuonti muodosti 65 prosenttia kaikesta unioniin tulevasta tuonnista. Muualta tuleva tuonti (ks. taulukko 13) kasvoi tarkastelujaksolla 33 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus nousi 9,5 prosentista vuonna 2013 tutkimusajanjakson 12,1 prosenttiin. |
| --- | --- |

(130)

Kiinasta tuleva tuonti muodosti 65 prosenttia kaikesta unioniin tulevasta tuonnista. Muualta tuleva tuonti (ks. taulukko 13) kasvoi tarkastelujaksolla 33 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus nousi 9,5 prosentista vuonna 2013 tutkimusajanjakson 12,1 prosenttiin.

| (131) | Tarkastelujakson aikana tuonti Korean tasavallasta kasvoi 68 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus nousi 4,6 prosentista vuonna 2013 tutkimusajanjakson 6,0 prosenttiin. |
| --- | --- |

(131)

Tarkastelujakson aikana tuonti Korean tasavallasta kasvoi 68 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus nousi 4,6 prosentista vuonna 2013 tutkimusajanjakson 6,0 prosenttiin.

| (132) | Tarkastelujakson aikana tuonti Intiasta kasvoi 93 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus nousi 1,1 prosentista vuonna 2013 tutkimusajanjakson 1,6 prosenttiin. |
| --- | --- |

(132)

Tarkastelujakson aikana tuonti Intiasta kasvoi 93 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus nousi 1,1 prosentista vuonna 2013 tutkimusajanjakson 1,6 prosenttiin.

| (133) | Koska määrät olivat kasvaneet, komissio tutki, oliko näistä maista tuleva tuonti vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Taulukossa 13 esitetyt Eurostatin tiedot osoittavat, että vaikka Koreasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, sen CIF-hinnat olivat huomattavasti Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintoja korkeammat. Myös Intiasta tulevan tuonnin hinnat olivat Kiinan tuontihintoja korkeammat, ja sen markkinaosuus oli kunakin vuonna alle 2 prosenttia. Myöskään muista kolmansista maista tuleva tuonti ei aiheuttanut vahinkoa, koska sen hinnat olivat huomattavasti Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintoja korkeammat. |
| --- | --- |

(133)

Koska määrät olivat kasvaneet, komissio tutki, oliko näistä maista tuleva tuonti vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Taulukossa 13 esitetyt Eurostatin tiedot osoittavat, että vaikka Koreasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, sen CIF-hinnat olivat huomattavasti Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintoja korkeammat. Myös Intiasta tulevan tuonnin hinnat olivat Kiinan tuontihintoja korkeammat, ja sen markkinaosuus oli kunakin vuonna alle 2 prosenttia. Myöskään muista kolmansista maista tuleva tuonti ei aiheuttanut vahinkoa, koska sen hinnat olivat huomattavasti Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintoja korkeammat.

| (134) | Sen vuoksi katsottiin, että tarkasteltiinpa kolmansista maista tulevaa tuontia yksittäin tai erikseen, sillä ei ollut merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalaan eikä se missään tapauksessa poistanut Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(134)

Sen vuoksi katsottiin, että tarkasteltiinpa kolmansista maista tulevaa tuontia yksittäin tai erikseen, sillä ei ollut merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalaan eikä se missään tapauksessa poistanut Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy-yhteyttä.

5.2.2   Unionin tuotannonalan vientimyynti

Unionin tuotannonalan vientimyynti

| (135) | Unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 14


  Vientitoiminta | 2013 | 2014 | 2015 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä | 662 224 | 770 547 | 678 823 | 570 471 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 116 | 103 | 86 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) etuyhteydettömille osapuolille | 545 | 547 | 508 | 477 |
| Indeksi (2013 = 100) | 100 | 100 | 93 | 88 |
| Lähde: Euroferin ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset |

(135)

Unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 14

Taulukko 14

Vientitoiminta

Vientitoiminta

2013

2014

2015

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä

662 224

770 547

678 823

570 471

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

116

116

103

103

86

86

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) etuyhteydettömille osapuolille

545

547

508

477

Indeksi (2013 = 100)

Indeksi (2013 = 100)

100

100

100

100

93

93

88

88

Lähde: Euroferin ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset

Lähde:

| (136) | Viennin määrä laski vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä 14 prosenttia. Hinnat laskivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia, mikä johtui raaka-ainehintojen laskusta. |
| --- | --- |

(136)

Viennin määrä laski vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä 14 prosenttia. Hinnat laskivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia, mikä johtui raaka-ainehintojen laskusta.

| (137) | Koska vientitoiminnan osuus tuotannosta oli kuitenkin vain 6 prosenttia ja koska sen hinnat laskivat vähemmän kuin unionin markkinoiden hinnat, komissio katsoi, että unionin tuotannonalan vientitoiminta ei vaikuttanut merkittävästi sille aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(137)

Koska vientitoiminnan osuus tuotannosta oli kuitenkin vain 6 prosenttia ja koska sen hinnat laskivat vähemmän kuin unionin markkinoiden hinnat, komissio katsoi, että unionin tuotannonalan vientitoiminta ei vaikuttanut merkittävästi sille aiheutuneeseen vahinkoon.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (138) | Unionin tuottajille aiheutuneen vahingon ja asianomaisesta maasta tulevan polkumyyntituonnin välille vahvistettiin alustavasti syy-yhteys. |
| --- | --- |

(138)

Unionin tuottajille aiheutuneen vahingon ja asianomaisesta maasta tulevan polkumyyntituonnin välille vahvistettiin alustavasti syy-yhteys.

| (139) | Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Muiden yksilöityjen tekijöiden, kuten kolmansista maista tulevan tuonnin ja unionin tuottajien vientimyynnin, ei alustavasti edes yhdessä tarkasteltuna havaittu poistavan syy-yhteyttä. Kolmansista maista tulevalla tuonnilla on saattanut olla vähäinen vaikutus vahinkoon, mutta sen vaikutus ei missään tapauksessa olisi ollut näin merkittävä. Myyntihinnat eivät olisi laskeneet niin alhaiselle tasolle ja kannattavuus olisi ollut parempi. |
| --- | --- |

(139)

Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Muiden yksilöityjen tekijöiden, kuten kolmansista maista tulevan tuonnin ja unionin tuottajien vientimyynnin, ei alustavasti edes yhdessä tarkasteltuna havaittu poistavan syy-yhteyttä. Kolmansista maista tulevalla tuonnilla on saattanut olla vähäinen vaikutus vahinkoon, mutta sen vaikutus ei missään tapauksessa olisi ollut näin merkittävä. Myyntihinnat eivät olisi laskeneet niin alhaiselle tasolle ja kannattavuus olisi ollut parempi.

| (140) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti, eivätkä muut tekijät, tarkasteltuina yksin tai yhdessä, poistaneet syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(140)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti, eivätkä muut tekijät, tarkasteltuina yksin tai yhdessä, poistaneet syy-yhteyttä.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (141) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on todettu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(141)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on todettu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (142) | Unionin tuotannonala on sijoittautunut ainakin 15 jäsenvaltioon, ja korroosionkestävän teräksen tuotanto työllistää yli 8 000 työntekijää. |
| --- | --- |

(142)

Unionin tuotannonala on sijoittautunut ainakin 15 jäsenvaltioon, ja korroosionkestävän teräksen tuotanto työllistää yli 8 000 työntekijää.

| (143) | Tutkimuksessa toimi yhteistyössä 16 tuottajaa. Yksikään tiedossa olevista tuottajista ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. Kuten edellä vahinkoindikaattoreiden analyysissä osoitetaan, koko unionin tuotannonalan tilanne parani mutta ei niin paljon kuin olisi voinut odottaa, koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti siihen kielteisesti. |
| --- | --- |

(143)

Tutkimuksessa toimi yhteistyössä 16 tuottajaa. Yksikään tiedossa olevista tuottajista ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. Kuten edellä vahinkoindikaattoreiden analyysissä osoitetaan, koko unionin tuotannonalan tilanne parani mutta ei niin paljon kuin olisi voinut odottaa, koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti siihen kielteisesti.

| (144) | Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoille, pysäyttävän hintojen laskun ja antavan unionin tuotannonalalle mahdollisuuden nostaa hintojaan. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan kannattavuus paranisi tasolle, jota pidetään välttämättömänä tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla. Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. |
| --- | --- |

(144)

Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoille, pysäyttävän hintojen laskun ja antavan unionin tuotannonalalle mahdollisuuden nostaa hintojaan. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan kannattavuus paranisi tasolle, jota pidetään välttämättömänä tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla. Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista.

| (145) | Vaikka monet määriin liittyvät indikaattorit, kuten tuotanto- ja myyntimäärät, vaikuttavat positiivisilta, unionin tuotannonalan tilanne ei parantunut kysynnän kasvun tahtiin. Tämä viittaa siihen, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään unionin markkinoiden elpymisestä samalla tavalla kuin se olisi hyötynyt siitä ilman Kiinasta polkumyynnillä tulevaa tuontia. Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia. Tämän vuoksi on tärkeää, että hinnat palautetaan tasolle, jolla ne olisivat ilman polkumyyntiä, tai ainakin vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, jotta kaikki tuottajat voivat toimia unionin markkinoilla tasapuolisissa toimintaolosuhteissa. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen. Korroosionkestävän teräksen osa-alueen heikko tulos vaikuttaisi monien unionin tuottajien alku- (orgaanisella aineella pinnoitetut tuotteet) ja jatkojalostukseen (kuumavalssatut kelat), koska näiden osa-alueiden kapasiteetin käyttö liittyy tiiviisti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoon. Vaikutukset ulottuisivat myös muihin kuumasinkitettyihin tuotteisiin esimerkiksi autoteollisuudessa. |
| --- | --- |

(145)

Vaikka monet määriin liittyvät indikaattorit, kuten tuotanto- ja myyntimäärät, vaikuttavat positiivisilta, unionin tuotannonalan tilanne ei parantunut kysynnän kasvun tahtiin. Tämä viittaa siihen, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään unionin markkinoiden elpymisestä samalla tavalla kuin se olisi hyötynyt siitä ilman Kiinasta polkumyynnillä tulevaa tuontia. Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia. Tämän vuoksi on tärkeää, että hinnat palautetaan tasolle, jolla ne olisivat ilman polkumyyntiä, tai ainakin vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, jotta kaikki tuottajat voivat toimia unionin markkinoilla tasapuolisissa toimintaolosuhteissa. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen. Korroosionkestävän teräksen osa-alueen heikko tulos vaikuttaisi monien unionin tuottajien alku- (orgaanisella aineella pinnoitetut tuotteet) ja jatkojalostukseen (kuumavalssatut kelat), koska näiden osa-alueiden kapasiteetin käyttö liittyy tiiviisti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoon. Vaikutukset ulottuisivat myös muihin kuumasinkitettyihin tuotteisiin esimerkiksi autoteollisuudessa.

| (146) | Kuumasinkitetyt tuotteet ovat tyypillisesti tuotteita, joiden myynti on noin 10 prosenttia teräksentuotantolaitosten myynnistä. Tosiasiallinen luku vaihtelee tuottajan mukaan. Kyseiset tuotteet ovat kuitenkin arvonlisäketjun loppupäässä. Unionin terästeollisuuden tavoitteena on maksimoida korkean lisäarvon tuotteiden myynti, sillä niistä saatava keskimääräinen voittomarginaali on perinteisesti suurempi, ja globaalisti yrityksiä, jotka pystyvät kilpailemaan tällä saralla, on vähemmän. Näin ollen se, että tarkastelujaksolla ei saavutettu voittoa, osoittaa, että unionin tuotannonalan tavoitteet ja tulevaisuudennäkymät ovat vaarantumassa. |
| --- | --- |

(146)

Kuumasinkitetyt tuotteet ovat tyypillisesti tuotteita, joiden myynti on noin 10 prosenttia teräksentuotantolaitosten myynnistä. Tosiasiallinen luku vaihtelee tuottajan mukaan. Kyseiset tuotteet ovat kuitenkin arvonlisäketjun loppupäässä. Unionin terästeollisuuden tavoitteena on maksimoida korkean lisäarvon tuotteiden myynti, sillä niistä saatava keskimääräinen voittomarginaali on perinteisesti suurempi, ja globaalisti yrityksiä, jotka pystyvät kilpailemaan tällä saralla, on vähemmän. Näin ollen se, että tarkastelujaksolla ei saavutettu voittoa, osoittaa, että unionin tuotannonalan tavoitteet ja tulevaisuudennäkymät ovat vaarantumassa.

| (147) | Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden toipua havaitun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(147)

Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden toipua havaitun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

| (148) | Kuten edellä 15 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi vain yksi tuoja. Kyseinen tuoja oli osa yritysryhmää, joka käytti tarkasteltavana olevaa tuotetta rakennusteollisuudessa käytettävien tuotteiden valmistukseen. Muita tuojia ja käyttäjiä ilmoittautui asianomaisina osapuolina. Myös tuojien järjestö esitti tutkimukseen liittyviä huomautuksia. |
| --- | --- |

(148)

Kuten edellä 15 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi vain yksi tuoja. Kyseinen tuoja oli osa yritysryhmää, joka käytti tarkasteltavana olevaa tuotetta rakennusteollisuudessa käytettävien tuotteiden valmistukseen. Muita tuojia ja käyttäjiä ilmoittautui asianomaisina osapuolina. Myös tuojien järjestö esitti tutkimukseen liittyviä huomautuksia.

| (149) | Yhteistyössä toiminut tuoja/käyttäjä ilmoitti tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavan merkittävän osan sen tuotantokustannuksista ja pelkäävänsä, että tullien käyttöönotto nostaa kustannuksia. Vaikka tutkimuksessa todettiinkin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella on merkitystä kustannusten kannalta, olisi huomattava, että sitä voi hankkia myös muista lähteistä ja että tuoja itse asiassa tekeekin jo näin, mikä tarkoittaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla valtavaa vaikusta sen kustannuksiin ja kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

(149)

Yhteistyössä toiminut tuoja/käyttäjä ilmoitti tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavan merkittävän osan sen tuotantokustannuksista ja pelkäävänsä, että tullien käyttöönotto nostaa kustannuksia. Vaikka tutkimuksessa todettiinkin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella on merkitystä kustannusten kannalta, olisi huomattava, että sitä voi hankkia myös muista lähteistä ja että tuoja itse asiassa tekeekin jo näin, mikä tarkoittaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla valtavaa vaikusta sen kustannuksiin ja kilpailukykyyn.

| (150) | Tosiasiallisesti ei ole mitään näyttöä siitä, että tuojat ja teräspalvelukeskukset eivät pystyisi siirtämään hintojen korotuksia asiakkailleen. Ne voivat myöskin tuoda tuotetta muista maista, joita tämä tutkimus ei koske. |
| --- | --- |

(150)

Tosiasiallisesti ei ole mitään näyttöä siitä, että tuojat ja teräspalvelukeskukset eivät pystyisi siirtämään hintojen korotuksia asiakkailleen. Ne voivat myöskin tuoda tuotetta muista maista, joita tämä tutkimus ei koske.

| (151) | Tuojia edustava järjestö väitti, että riittämättömän kapasiteetin vuoksi unionin tuotannonala ei aina pysty toimittamaan tarkasteltavana olevaa tuotetta sen jäsenille. Väitettä ei perusteltu. Koska järjestö ei esittänyt mitään näyttöä väitteensä tueksi ja koska unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste ei tarkastelujaksolla ylittänyt 80:tä prosenttia (ks. taulukko 5), komissio ei pitänyt väitettä perusteltuna. |
| --- | --- |

(151)

Tuojia edustava järjestö väitti, että riittämättömän kapasiteetin vuoksi unionin tuotannonala ei aina pysty toimittamaan tarkasteltavana olevaa tuotetta sen jäsenille. Väitettä ei perusteltu. Koska järjestö ei esittänyt mitään näyttöä väitteensä tueksi ja koska unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste ei tarkastelujaksolla ylittänyt 80:tä prosenttia (ks. taulukko 5), komissio ei pitänyt väitettä perusteltuna.

| (152) | Toinen asianomainen osapuoli totesi, että yhdellä unionin tuottajalla oli toimitusvaikeuksia ”leikkausten” vuoksi. Tämä koski kuitenkin vain yhden unionin tuottajan ongelmaa eikä siten edusta koko tuotannonalan toimitustilannetta. Vaikka tilanne olisi kyseisenä ajankohtana ollutkin mainitunlainen, vaihtoehtoisia toimituslähteitä oli olemassa, eikä asiakirja-aineistossa mikään viittaa siihen, että saatavuus olisi ollut yleinen ongelma tuojille ja kauppiaille. Lisäksi yksi syy siihen, että unionin tuottajilla on ongelmia, liittyy polkumyynnillä muun muassa Kiinasta tulevaan terästuotteiden tuontiin, kuten tässä tutkimuksessa todetaan. |
| --- | --- |

(152)

Toinen asianomainen osapuoli totesi, että yhdellä unionin tuottajalla oli toimitusvaikeuksia ”leikkausten” vuoksi. Tämä koski kuitenkin vain yhden unionin tuottajan ongelmaa eikä siten edusta koko tuotannonalan toimitustilannetta. Vaikka tilanne olisi kyseisenä ajankohtana ollutkin mainitunlainen, vaihtoehtoisia toimituslähteitä oli olemassa, eikä asiakirja-aineistossa mikään viittaa siihen, että saatavuus olisi ollut yleinen ongelma tuojille ja kauppiaille. Lisäksi yksi syy siihen, että unionin tuottajilla on ongelmia, liittyy polkumyynnillä muun muassa Kiinasta tulevaan terästuotteiden tuontiin, kuten tässä tutkimuksessa todetaan.

| (153) | Korroosionkestävän teräksen tärkeimpiä loppukäyttäjiä ovat paitsi rakennusteollisuus (erilaiset verhoukseen tarkoitetut rakennusmateriaalit) myös teollisuudenalat, joissa käytetään/valmistetaan kodinkoneita, syväveto- ja kuviointiprosesseja ja pieniä hitsattuja putkia. Kuten edellä todetaan, ainoastaan yksi käyttäjä teki tutkimuksessa yhteistyötä. |
| --- | --- |

(153)

Korroosionkestävän teräksen tärkeimpiä loppukäyttäjiä ovat paitsi rakennusteollisuus (erilaiset verhoukseen tarkoitetut rakennusmateriaalit) myös teollisuudenalat, joissa käytetään/valmistetaan kodinkoneita, syväveto- ja kuviointiprosesseja ja pieniä hitsattuja putkia. Kuten edellä todetaan, ainoastaan yksi käyttäjä teki tutkimuksessa yhteistyötä.

| (154) | Vaikka toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti joihinkin käyttäjiin hankintahinnan nousun myötä, asiakirja-aineistossa mikään ei viittaa siihen, että vaikutus käyttäjien kannattavuuteen olisi suhteettoman suuri tai että käyttöönotto tarkoittaisi merkittävien teollisuusryhmien uudelleen sijoittamista. Ehdotettujen tullien tasoa ei voida myöskään pitää kohtuuttomana. |
| --- | --- |

(154)

Vaikka toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti joihinkin käyttäjiin hankintahinnan nousun myötä, asiakirja-aineistossa mikään ei viittaa siihen, että vaikutus käyttäjien kannattavuuteen olisi suhteettoman suuri tai että käyttöönotto tarkoittaisi merkittävien teollisuusryhmien uudelleen sijoittamista. Ehdotettujen tullien tasoa ei voida myöskään pitää kohtuuttomana.

| (155) | On syytä huomata, että tullien tarkoituksena on turvata jatkuvat toimitukset jakelijoille ja niiden asiakkaille. Ilman tulleja joidenkin unionissa toimivien korroosionkestävän teräksen tuottajien olisi ehkä lopetettava korroosionkestävän teräksen tuotantoon liittyvä toimintansa tai vähennettävä sitä, jolloin monien unionin käyttäjien toimituslähteiden määrä vähenisi. Toimenpiteiden taso johtaa tasapuolisiin toimintaedellytyksiin, mutta tuonti asianomaisesta maasta ja muista lähteistä (oikeudenmukaisin hinnoin) on edelleen mahdollista. |
| --- | --- |

(155)

On syytä huomata, että tullien tarkoituksena on turvata jatkuvat toimitukset jakelijoille ja niiden asiakkaille. Ilman tulleja joidenkin unionissa toimivien korroosionkestävän teräksen tuottajien olisi ehkä lopetettava korroosionkestävän teräksen tuotantoon liittyvä toimintansa tai vähennettävä sitä, jolloin monien unionin käyttäjien toimituslähteiden määrä vähenisi. Toimenpiteiden taso johtaa tasapuolisiin toimintaedellytyksiin, mutta tuonti asianomaisesta maasta ja muista lähteistä (oikeudenmukaisin hinnoin) on edelleen mahdollista.

| (156) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia unionin tuojien ja käyttäjien etuun. |
| --- | --- |

(156)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia unionin tuojien ja käyttäjien etuun.

6.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (157) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto myötävaikuttaisi unionin tuotannonalan elpymiseen ja kohottaisi hintoja, mikä mahdollistaisi koko tuotannonalan kannattavuuden palauttamisen. Korkean lisäarvon tuotteiden osa-alue on merkittävä osa unionin terästeollisuuden strategiaa ja sen tulevaisuuden näkymiä ja vaurastumista. |
| --- | --- |

(157)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto myötävaikuttaisi unionin tuotannonalan elpymiseen ja kohottaisi hintoja, mikä mahdollistaisi koko tuotannonalan kannattavuuden palauttamisen. Korkean lisäarvon tuotteiden osa-alue on merkittävä osa unionin terästeollisuuden strategiaa ja sen tulevaisuuden näkymiä ja vaurastumista.

| (158) | Toimenpiteiden vaikutusta niihin muutamaan muuhun unionissa toimivaan osapuoleen, jotka ilmoittautuivat, ei voida pitää huomattavana. Tutkimuksesta ei käy ilmi, että mahdolliset vaikutukset muihin toimijoihin (jotka eivät ilmoittautuneet) olisivat suuremmat kuin niiden positiiviset vaikutukset unionin tuotannonalaan. Toimenpiteitä pidetään suotuisina varhaisemman jalostusasteen teollisuudelle, kuten raaka-ainetoimittajille ja koneiden valmistajille, jotka eivät toimita (tai toimittavat vain jossain määrin) asianomaisen maan tuottajille. |
| --- | --- |

(158)

Toimenpiteiden vaikutusta niihin muutamaan muuhun unionissa toimivaan osapuoleen, jotka ilmoittautuivat, ei voida pitää huomattavana. Tutkimuksesta ei käy ilmi, että mahdolliset vaikutukset muihin toimijoihin (jotka eivät ilmoittautuneet) olisivat suuremmat kuin niiden positiiviset vaikutukset unionin tuotannonalaan. Toimenpiteitä pidetään suotuisina varhaisemman jalostusasteen teollisuudelle, kuten raaka-ainetoimittajille ja koneiden valmistajille, jotka eivät toimita (tai toimittavat vain jossain määrin) asianomaisen maan tuottajille.

| (159) | Ehdotetun tasoisten toimenpiteiden käyttöönotolla on vain vähäinen vaikutus toimitusketjun hintoihin ja käyttäjien toimintaan. Toimenpiteiden taso johtaa tasapuolisiin toimintaedellytyksiin, mutta tuonti asianomaisesta maasta oikeudenmukaisin hinnoin on edelleen mahdollista. Tuojat pystyvät siirtämään hintojen korotuksen asiakkailleen tai vaihtamaan toimituslähdettä. |
| --- | --- |

(159)

Ehdotetun tasoisten toimenpiteiden käyttöönotolla on vain vähäinen vaikutus toimitusketjun hintoihin ja käyttäjien toimintaan. Toimenpiteiden taso johtaa tasapuolisiin toimintaedellytyksiin, mutta tuonti asianomaisesta maasta oikeudenmukaisin hinnoin on edelleen mahdollista. Tuojat pystyvät siirtämään hintojen korotuksen asiakkailleen tai vaihtamaan toimituslähdettä.

| (160) | Kaiken kaikkiaan komissio katsoo tutkimuksen tässä vaiheessa, ettei ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan korroosionkestävän teräksen tuonnissa. |
| --- | --- |

(160)

Kaiken kaikkiaan komissio katsoo tutkimuksen tässä vaiheessa, ettei ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan korroosionkestävän teräksen tuonnissa.

7.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (161) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(161)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

7.1   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

| (162) | Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. |
| --- | --- |

(162)

Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.

| (163) | Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(163)

Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

| (164) | Määrittääkseen tavoitevoiton komissio otti huomioon etuyhteydettömässä myynnissä saadut voitot, joita käytetään vahingon korjaavan tason määrittämiseen. Komissio totesi, että unionin tuotannonalan kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. Koko jakson ajan unionin markkinoille virtasi huomattava määrä halpatuontia Kiinasta. Sen vuoksi komissio katsoi, että tavoitevoittoa ei voida määritellä tarkastelujakson perusteella. Valituksessaan valituksen tekijä pyysi komissiota käyttämään kohtuullisena vahinkoa aiheuttamattomana voittomarginaalina vähintään 10:tä prosenttia liikevaihdosta. Väitettä arvioidessaan komissio teki otokseen valituista unionin tuottajista kannattavuusanalyysin kymmenen vuoden ajalta voidakseen määrittää, millainen voiton taso oli saavutettu silloin, kun polkumyyntiä ei esiintynyt. Komissio totesi, että viimeksi voittoa saavutettiin 7,4 prosenttia vuonna 2008. Tästä komissio päätteli, että asianmukaisin tavoitevoitto olisi vuonna 2008 tosiasiallisesti saavutettu voitto. |
| --- | --- |

(164)

Määrittääkseen tavoitevoiton komissio otti huomioon etuyhteydettömässä myynnissä saadut voitot, joita käytetään vahingon korjaavan tason määrittämiseen. Komissio totesi, että unionin tuotannonalan kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. Koko jakson ajan unionin markkinoille virtasi huomattava määrä halpatuontia Kiinasta. Sen vuoksi komissio katsoi, että tavoitevoittoa ei voida määritellä tarkastelujakson perusteella. Valituksessaan valituksen tekijä pyysi komissiota käyttämään kohtuullisena vahinkoa aiheuttamattomana voittomarginaalina vähintään 10:tä prosenttia liikevaihdosta. Väitettä arvioidessaan komissio teki otokseen valituista unionin tuottajista kannattavuusanalyysin kymmenen vuoden ajalta voidakseen määrittää, millainen voiton taso oli saavutettu silloin, kun polkumyyntiä ei esiintynyt. Komissio totesi, että viimeksi voittoa saavutettiin 7,4 prosenttia vuonna 2008. Tästä komissio päätteli, että asianmukaisin tavoitevoitto olisi vuonna 2008 tosiasiallisesti saavutettu voitto.

| (165) | Näin ollen komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä edellä mainitun 7,4 prosentin voittomarginaalin otokseen valittujen unionin tuottajien tutkimusajanjakson aikaisiin tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(165)

Näin ollen komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä edellä mainitun 7,4 prosentin voittomarginaalin otokseen valittujen unionin tuottajien tutkimusajanjakson aikaisiin tuotantokustannuksiin.

| (166) | Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisen maan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, jota oikaistiin asianmukaisesti tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, otokseen kuuluneiden unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(166)

Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisen maan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, jota oikaistiin asianmukaisesti tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, otokseen kuuluneiden unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

Väliaikaiset toimenpiteet

| (167) | Asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi. |
| --- | --- |

(167)

Asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi.

| (168) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:








  Yritys | Polkumyyntimarginaali (%) | Vahinkomarginaali (%) | Väliaikainen polkumyyntitulli (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd. Handan Branch |

(168)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali (%)

Vahinkomarginaali (%)

Väliaikainen polkumyyntitulli (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd. Handan Branch

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

| — | Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

61,2

23,5

23,5

Shougang-ryhmä:

Shougang-ryhmä:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

46,2

17,2

17,2

Shagang-ryhmä:

Shagang-ryhmä:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

56,7

28,5

28,5

Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

57,4

23,4

23,4

Kaikki muut yritykset

61,2

28,5

28,5

| (169) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(169)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (170) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (6). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(170)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (6). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6

| (171) | Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä 1 artiklan 3 kohdassa asetetut vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(171)

Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä 1 artiklan 3 kohdassa asetetut vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (172) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(172)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

8.   KIRJAAMINEN

KIRJAAMINEN

| (173) | Kuten (3) kappaleessa mainitaan, komissio asetti Kiinasta peräisin olevan ja Kiinasta lähetetyn tarkasteltavana olevan tuotteen kirjaamisvelvoitteen alaiseksi täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/1238. Tämä tehtiin perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaista polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista taannehtivaa soveltamista varten. Menettelyn tässä vaiheessa ei voida tehdä päätöstä mahdollisesta polkumyyntitoimenpiteiden takautuvasta soveltamisesta. |
| --- | --- |

(173)

Kuten (3) kappaleessa mainitaan, komissio asetti Kiinasta peräisin olevan ja Kiinasta lähetetyn tarkasteltavana olevan tuotteen kirjaamisvelvoitteen alaiseksi täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/1238. Tämä tehtiin perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaista polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista taannehtivaa soveltamista varten. Menettelyn tässä vaiheessa ei voida tehdä päätöstä mahdollisesta polkumyyntitoimenpiteiden takautuvasta soveltamisesta.

9.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (174) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(174)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.

| (175) | Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, |
| --- | --- |

(175)

Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli seuraavien tuotteiden tuonnissa: raudasta tai seosteräksestä tai seostamattomasta teräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, jotka on alumiinitiivistetty, pinnoitettu kuumasinkityksellä sinkillä ja/tai alumiinilla, ei muilla metalleilla, ja passivoitu kemiallisesti ja jotka sisältävät vähintään 0,015 mutta enintään 0,170 painoprosenttia hiiltä, vähintään 0,015 mutta enintään 0,100 painoprosenttia alumiinia, enintään 0,045 painoprosenttia niobiumia, enintään 0,010 painoprosenttia titaania ja enintään 0,010 painoprosenttia vanadiumia ja jotka ovat keloina, määrämittaan leikattuina levyinä ja kapeana nauhana.

Tutkimukseen eivät sisälly seuraavat tuotteet:

| — | ruostumatonta terästä, piiseosteista sähköteknistä terästä ja pikaterästä olevat tuotteet, |
| --- | --- |

—

ruostumatonta terästä, piiseosteista sähköteknistä terästä ja pikaterästä olevat tuotteet,

| — | ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut tai kylmävalssatut tuotteet. |
| --- | --- |

—

ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut tai kylmävalssatut tuotteet.

Kiinasta peräisin oleva tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 ja ex 7226 99 70 (Taric-koodit: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094).

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Väliaikainen tulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Hesteel Co., Ltd. Handan Branch | 23,5 | C227 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 23,5 | C158 |
| Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch | 23,5 | C159 |
| Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd. | 23,5 | C228 |
| Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd. | 17,2 | C229 |
| Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd. | 17,2 | C164 |
| Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd. | 28,5 | C230 |
| Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd. | 28,5 | C112 |
| Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset | 23,4 | C231 |
| Kaikki muut yritykset | 28,5 | C999 |

Yritys

Väliaikainen tulli (%)

Taric-lisäkoodi

Hesteel Co., Ltd. Handan Branch

23,5

C227

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

23,5

C158

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch

23,5

C159

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

23,5

C228

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

17,2

C229

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

17,2

C164

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

28,5

C230

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

28,5

C112

Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

23,4

C231

Kaikki muut yritykset

28,5

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen tullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkasteltavana oleva tuote) (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), [asianomainen maa]. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta

| a) | pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, |
| --- | --- |

a)

pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin,

| b) | toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle ja |
| --- | --- |

b)

toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle ja

| c) | pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

c)

pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

2.   Asetuksen (EU) 2016/1036 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta esittää väliaikaisten toimenpiteiden soveltamista koskevia huomautuksia.

3 artikla

1.   Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1238 1 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen.

2.   Kerätyt tiedot tuotteista, jotka tuotiin maahan enintään 90 päivää ennen tämän asetuksen voimaantuloa, on säilytettävä mahdollisten lopullisten toimenpiteiden voimaantuloon tai tämän menettelyn päättämiseen asti.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä elokuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUVL C 459, 9.12.2016, s. 17.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1238, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2017, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn korroosionkestävän teräksen tuonnin kirjaamisesta (EUVL L 177, 8.7.2017, s. 39).

3

(4)  Komission päätös 2009/106/EY, tehty 6 päivänä helmikuuta 2009, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen metallilla kuumakastamalla pinnoitettujen rautaa tai terästä olevien levyvalmisteiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä (EUVL L 38, 7.2.2009, s. 34).

4

(5)  Unionin yleinen tuomioistuin hyväksyi menetelmän 16. joulukuuta 2011 asiassa T-423/09, Dashiqiao v neuvosto, antamassaan tuomiossa (ECLI:EU:T:2011:764, 34–50 kohta).

5

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

6

---

LIITE

OTOKSEN ULKOPUOLISET YHTEISTYÖSSÄ TOIMINEET VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT

TARIC-LISÄKOODI C231

| Maanshan Iron & Steel Co., Ltd. | Maanshan, Anhui |
| --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning |
| TKAS Auto Steel Company Ltd. | Dalian, Liaoning |
| JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | Benxi, Liaoning |
| BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd. | Benxi, Liaoning |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei |
| Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd. | Binzhou, Shandong |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd. | Baotou, Inner Mongolia |
| Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd. | Loudi, Hunan |
| Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd. | Linyi, Shadong |
| Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd. | Longhai, Fujian |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. | Shanghai |
| Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd. | Zhanjiang, Guandong |
| Yieh Phui (China) Technomaterial Co. | Changshu, Jiangsu |
| Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd. | Rizhao, Shandong |
| Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd. | Nantong, Jiangsu |

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd.

Maanshan, Anhui

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

TKAS Auto Steel Company Ltd.

Dalian, Liaoning

JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

Benxi, Liaoning

BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

Benxi, Liaoning

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd.

Binzhou, Shandong

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd.

Baotou, Inner Mongolia

Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd.

Loudi, Hunan

Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd.

Linyi, Shadong

Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd.

Longhai, Fujian

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

Shanghai

Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd.

Zhanjiang, Guandong

Yieh Phui (China) Technomaterial Co.

Changshu, Jiangsu

Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd.

Rizhao, Shandong

Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd.

Nantong, Jiangsu

---

PÄÄTÖKSET

| 10.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 207/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 207/28

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/1445,

annettu 8 päivänä elokuuta 2017,

tuoteryhmästä, jonka pääasiallinen aiottu vaikutus, joka riippuu karpalon (Vaccinium macrocarpon) proantosyanidiineista (PAC), on ehkäistä tai hoitaa virtsarakontulehdusta

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 5341)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon lääkinnällisistä laitteista 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/42/ETY (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon pyynnön, jonka Ranska on esittänyt kyseisen direktiivin 13 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranska on pyytänyt komissiota direktiivin 93/42/ETY 13 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti tekemään päätöksen siitä, kuuluuko tuoteryhmä, jonka pääasiallinen aiottu vaikutus, joka riippuu karpalouutteen (Vaccinium Macrocarpon) proantosyanidiineista (PAC), on ehkäistä tai hoitaa virtsarakontulehdusta, lääkinnällisten laitteiden määritelmään, josta säädetään direktiivin 93/42/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa. |
| --- | --- |

(1)

Ranska on pyytänyt komissiota direktiivin 93/42/ETY 13 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti tekemään päätöksen siitä, kuuluuko tuoteryhmä, jonka pääasiallinen aiottu vaikutus, joka riippuu karpalouutteen (Vaccinium Macrocarpon) proantosyanidiineista (PAC), on ehkäistä tai hoitaa virtsarakontulehdusta, lääkinnällisten laitteiden määritelmään, josta säädetään direktiivin 93/42/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa.

| (2) | Direktiivin 93/42/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa olevassa lääkinnällisen laitteen määritelmässä säädetään muun muassa, että laite kuuluu määritelmän piiriin, jos sen pääasiallista aiottua vaikutusta ei saavuteta farmakologisin, immunologisin tai metabolisin keinoin. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 93/42/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa olevassa lääkinnällisen laitteen määritelmässä säädetään muun muassa, että laite kuuluu määritelmän piiriin, jos sen pääasiallista aiottua vaikutusta ei saavuteta farmakologisin, immunologisin tai metabolisin keinoin.

| (3) | Euroopan lääkevirasto (EMA) esitti 22 päivänä heinäkuuta 2016 annetun lausuntonsa (2) päätelmänä, että johdanto-osan 1 kappaleessa mainitun tuoteryhmän pääasiallinen aiottu vaikutus saavutetaan todennäköisesti farmakologisin keinoin, sillä proantosyanidiinien metaboliitit ja muut karpalon ainesosat vaikuttavat mitä todennäköisimmin farmakologisesti ja proantosyanidiinien mekaaninen vaikutustapa on erittäin epätodennäköinen. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan lääkevirasto (EMA) esitti 22 päivänä heinäkuuta 2016 annetun lausuntonsa (2) päätelmänä, että johdanto-osan 1 kappaleessa mainitun tuoteryhmän pääasiallinen aiottu vaikutus saavutetaan todennäköisesti farmakologisin keinoin, sillä proantosyanidiinien metaboliitit ja muut karpalon ainesosat vaikuttavat mitä todennäköisimmin farmakologisesti ja proantosyanidiinien mekaaninen vaikutustapa on erittäin epätodennäköinen.

| (4) | Mekaaninen vaikutustapa tarkoittaisi, että kyseinen tuoteryhmä kuuluisi lääkinnällisten laitteiden määritelmän piiriin. Koska tällainen vaikutustapa on erittäin epätodennäköinen, ja farmakologinen vaikutustapa on todennäköisin, tämä tarkoittaa, että kyseisen tuoteryhmän ei pitäisi kuulua lääkinnällisten laitteiden määritelmän piiriin. |
| --- | --- |

(4)

Mekaaninen vaikutustapa tarkoittaisi, että kyseinen tuoteryhmä kuuluisi lääkinnällisten laitteiden määritelmän piiriin. Koska tällainen vaikutustapa on erittäin epätodennäköinen, ja farmakologinen vaikutustapa on todennäköisin, tämä tarkoittaa, että kyseisen tuoteryhmän ei pitäisi kuulua lääkinnällisten laitteiden määritelmän piiriin.

| (5) | Lääkinnällisiä laitteita käsittelevässä asiantuntijaryhmässä marraskuussa 2014 jaetun kyselyn tulokset osoittavat, että valtaosa jäsenvaltioista on tieteellisen asiantuntemuksensa perusteella sillä kannalla, että tämän tuoteryhmän ei pitäisi kuulua lääkinnällisten laitteiden määritelmän piiriin. |
| --- | --- |

(5)

Lääkinnällisiä laitteita käsittelevässä asiantuntijaryhmässä marraskuussa 2014 jaetun kyselyn tulokset osoittavat, että valtaosa jäsenvaltioista on tieteellisen asiantuntemuksensa perusteella sillä kannalla, että tämän tuoteryhmän ei pitäisi kuulua lääkinnällisten laitteiden määritelmän piiriin.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 93/42/ETY 7 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 93/42/ETY 7 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuoteryhmä, jonka pääasiallinen aiottu vaikutus, joka riippuu karpalouutteen (Vaccinium Macrocarpon) proantosyanidiineista, on ehkäistä tai hoitaa virtsarakontulehdusta, ei kuulu direktiivin 93/42/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetyn lääkinnällisten laitteiden määritelmän piiriin.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä elokuuta 2017.

Komission puolesta

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1.

1

(2)  CHMP (Committee for Medicinal Products for Human Use) scientific opinion to DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs, Unit GROW D.4. ”Health Technology & Cosmetics” on the principal mode of action of proanthocyanidins intended to be used for prevention and treatment of urinary tract infections, EMA/427414/2016, http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=8684&lang=en.

2

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 10.8.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 207/30

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 103 – Moottorikäyttöisten ajoneuvojen korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2017/1446]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 4 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 10. kesäkuuta 2014

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

Soveltamisala

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

Määritelmät

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

Hyväksynnän hakeminen

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

Hyväksyntä

| 5. | Vaatimukset |
| --- | --- |

5.

Vaatimukset

| 6. | Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen muuttaminen ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

6.

Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen muuttaminen ja hyväksynnän laajentaminen

| 7. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

7.

Tuotannon vaatimustenmukaisuus

| 8. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

8.

Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

| 9. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

9.

Tuotannon lopettaminen

| 10. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

10.

Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet

| 11. | Asiakirjat
  Lisäys – Ilmoituslomake nro ... korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyyppihyväksynnästä |
| --- | --- |

11.

Asiakirjat

Lisäys – Ilmoituslomake nro ... korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyyppihyväksynnästä

LIITTEET

| 1. | Ilmoitus korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta säännön nro 103 nojalla |
| --- | --- |

1.

Ilmoitus korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta säännön nro 103 nojalla

| 2. | Esimerkkejä hyväksyntämerkeistä |
| --- | --- |

2.

Esimerkkejä hyväksyntämerkeistä

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan yhteen tai useampaan säännön nro 83 soveltamisalaan kuuluvien luokkien moottoriajoneuvojen tyyppiin varaosana asennettaviksi tarkoitettujen pilaantumista rajoittavien laitteiden tyyppihyväksyntään erillisinä teknisinä yksikköinä.

Katalysaattoreita ja hiukkassuodattimia pidetään tätä asetusta sovellettaessa pilaantumista rajoittavina laitteina.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä tarkoitetaan

| 2.1 | ’alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella’ pilaantumista rajoittavaa laitetta tai tällaisten laitteiden kokoonpanoa, jota koskee ajoneuvolle myönnetty tyyppihyväksyntä ja jonka tyypit on ilmoitettu säännön nro 83 (1) liitteen 2 asiakirjoissa |
| --- | --- |

2.1

’alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella’ pilaantumista rajoittavaa laitetta tai tällaisten laitteiden kokoonpanoa, jota koskee ajoneuvolle myönnetty tyyppihyväksyntä ja jonka tyypit on ilmoitettu säännön nro 83 (1) liitteen 2 asiakirjoissa

1

| 2.2 | ’korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ pilaantumista rajoittavaa laitetta tai tällaisten laitteiden kokoonpanoa, jolle voidaan saada hyväksyntä tämän säännön mukaisesti ja joka ei kuulu kohdan 2.1 määritelmän piiriin |
| --- | --- |

2.2

’korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ pilaantumista rajoittavaa laitetta tai tällaisten laitteiden kokoonpanoa, jolle voidaan saada hyväksyntä tämän säännön mukaisesti ja joka ei kuulu kohdan 2.1 määritelmän piiriin

| 2.3 | ’alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella’ pilaantumista rajoittavaa laitetta tai tällaisten laitteiden kokoonpanoa, jonka tyyppi on mainittu säännön nro 83 (1) liitteen 2 asiakirjoissa mutta jonka ajoneuvon tyyppihyväksynnän haltija tarjoaa markkinoille erillisenä teknisenä yksikkönä |
| --- | --- |

2.3

’alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella’ pilaantumista rajoittavaa laitetta tai tällaisten laitteiden kokoonpanoa, jonka tyyppi on mainittu säännön nro 83 (1) liitteen 2 asiakirjoissa mutta jonka ajoneuvon tyyppihyväksynnän haltija tarjoaa markkinoille erillisenä teknisenä yksikkönä

1

| 2.4 | ’pilaantumista rajoittavan laitteen tyypillä’ katalysaattoreita ja hiukkasloukkuja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien suhteen:






  a) | kennojen lukumäärä, rakenne ja materiaali |
| --- | --- | --- |

2.4

’pilaantumista rajoittavan laitteen tyypillä’ katalysaattoreita ja hiukkasloukkuja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien suhteen:

a)

kennojen lukumäärä, rakenne ja materiaali

| b) | kunkin kennon toiminnan tyyppi |
| --- | --- |

b)

kunkin kennon toiminnan tyyppi

| c) | tilavuus, etupinnan ja kennon pituuden suhde |
| --- | --- |

c)

tilavuus, etupinnan ja kennon pituuden suhde

| d) | katalyyttimateriaalin sisältö |
| --- | --- |

d)

katalyyttimateriaalin sisältö

| e) | katalyyttimateriaalin suhteellinen osuus |
| --- | --- |

e)

katalyyttimateriaalin suhteellinen osuus

| f) | kennotiheys |
| --- | --- |

f)

kennotiheys

| g) | mitat ja muoto |
| --- | --- |

g)

mitat ja muoto

| h) | lämpösuojaus. |
| --- | --- |

h)

lämpösuojaus.

| 2.5 | ’ajoneuvotyypillä’
  ks. säännön nro 83 kohta 2.3 |
| --- | --- |

2.5

’ajoneuvotyypillä’

ks. säännön nro 83 kohta 2.3

| 2.6 | ’korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen hyväksynnällä’ sellaisen pilaantumista rajoittavan laitteen hyväksyntää, joka on tarkoitettu asennettavaksi varaosana yhteen tai useampaan erityiseen ajoneuvotyyppiin, kun otetaan huomioon pilaannuttavien aineiden päästöjen rajoittaminen, melutaso ja vaikutus ajoneuvon suorituskykyyn sekä ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD), jos sellainen on olemassa |
| --- | --- |

2.6

’korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen hyväksynnällä’ sellaisen pilaantumista rajoittavan laitteen hyväksyntää, joka on tarkoitettu asennettavaksi varaosana yhteen tai useampaan erityiseen ajoneuvotyyppiin, kun otetaan huomioon pilaannuttavien aineiden päästöjen rajoittaminen, melutaso ja vaikutus ajoneuvon suorituskykyyn sekä ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD), jos sellainen on olemassa

| 2.7 | ’huononnetulla korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ pilaantumista rajoittavaa laitetta, joka on vanhentunut tai jota on keinotekoisesti huononnettu siinä määrin, että se täyttää säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 kohdassa 1 vahvistetut vaatimukset |
| --- | --- |

2.7

’huononnetulla korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ pilaantumista rajoittavaa laitetta, joka on vanhentunut tai jota on keinotekoisesti huononnettu siinä määrin, että se täyttää säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 kohdassa 1 vahvistetut vaatimukset

| 2.8 | ’jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä’ katalysaattoreita, hiukkasloukkuja tai muita pilaantumista rajoittavia laitteita, jotka on säännöllisesti regeneroitava enintään 4 000 ajokilometrin välein. |
| --- | --- |

2.8

’jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä’ katalysaattoreita, hiukkasloukkuja tai muita pilaantumista rajoittavia laitteita, jotka on säännöllisesti regeneroitava enintään 4 000 ajokilometrin välein.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypin hyväksyntää koskevan hakemuksen jättää valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja.

3.2   Hakemukseen on liitettävä kustakin korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä, jolle hyväksyntää haetaan, seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena:

3.2.1   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen piirustukset, joissa näkyvät erityisesti kaikki tämän säännön kohdassa 2.3 mainitut ominaisuudet.

3.2.2   Kuvaus ajoneuvotyypeistä, joihin korvaava pilaantumista rajoittava laite on tarkoitettu: Moottorin ja ajoneuvon tyyppejä osoittavat luvut ja tunnukset on ilmoitettava.

3.2.3   Kuvaus ja piirustukset, joista käy ilmi korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen paikka moottorin pakosarjoihin nähden.

3.2.4   Piirustukset, joissa esitetään hyväksyntämerkin sijainti.

3.2.5   Ilmoitus siitä, onko korvaava pilaantumista rajoittava laite tarkoitettu OBD-järjestelmää koskevien vaatimusten mukaiseksi.

3.2.6   Ilmoituslomakkeen malli esitetään lisäyksessä.

3.3   Hyväksynnän hakijan on toimitettava hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle seuraavat:

| 3.3.1 | säännön nro 83 mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä edustavat ajoneuvot, jotka on varustettu uudella alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella. Hakija valitsee kyseiset ajoneuvot tutkimuslaitoksen suostumuksella. Niiden on oltava säännön nro 83 liitteen 4 kohdan 3.1 tai liitteen 4a kohdan 3.2 vaatimusten mukaisia sen mukaan, kumpi oli voimassa ajoneuvon hyväksynnän aikaan.
  Testiajoneuvojen päästöjenvalvontajärjestelmässä ei saa olla vikoja, ja liiallisesti kuluneet tai huonosti toimivat, päästöihin vaikuttavat alkuperäiset osat on korjattava tai vaihdettava. Testiajoneuvot on viritettävä oikein ja säädettävä valmistajan eritelmien mukaisesti ennen päästöjen testausta. |
| --- | --- |

3.3.1

säännön nro 83 mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä edustavat ajoneuvot, jotka on varustettu uudella alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella. Hakija valitsee kyseiset ajoneuvot tutkimuslaitoksen suostumuksella. Niiden on oltava säännön nro 83 liitteen 4 kohdan 3.1 tai liitteen 4a kohdan 3.2 vaatimusten mukaisia sen mukaan, kumpi oli voimassa ajoneuvon hyväksynnän aikaan.

Testiajoneuvojen päästöjenvalvontajärjestelmässä ei saa olla vikoja, ja liiallisesti kuluneet tai huonosti toimivat, päästöihin vaikuttavat alkuperäiset osat on korjattava tai vaihdettava. Testiajoneuvot on viritettävä oikein ja säädettävä valmistajan eritelmien mukaisesti ennen päästöjen testausta.

| 3.3.2 | yksi näytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä. Kyseiseen näytteeseen on merkittävä selvästi ja pysyvästi hakijan toiminimi tai tavaramerkki ja näytteen kauppanimitys. |
| --- | --- |

3.3.2

yksi näytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä. Kyseiseen näytteeseen on merkittävä selvästi ja pysyvästi hakijan toiminimi tai tavaramerkki ja näytteen kauppanimitys.

| 3.3.3 | lisänäytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä, jos on kyse korvaavasta pilaantumista rajoittavasta laitteesta, joka on tarkoitus asentaa OBD-järjestelmällä varustettuun ajoneuvoon. Kyseiseen näytteeseen on merkittävä selvästi ja pysyvästi hakijan toiminimi tai tavaramerkki ja näytteen kauppanimitys. Sen on oltava huononnettu kohdan 2.7 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.3

lisänäytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä, jos on kyse korvaavasta pilaantumista rajoittavasta laitteesta, joka on tarkoitus asentaa OBD-järjestelmällä varustettuun ajoneuvoon. Kyseiseen näytteeseen on merkittävä selvästi ja pysyvästi hakijan toiminimi tai tavaramerkki ja näytteen kauppanimitys. Sen on oltava huononnettu kohdan 2.7 mukaisesti.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Jos tämän säännön perusteella hyväksyttäväksi toimitettu korvaava pilaantumista rajoittava laite täyttää kohdan 5 vaatimukset, sen tyypin korvaavalle pilaantumista rajoittavalle laitteelle annetaan hyväksyntä.

4.2   Alkuperäisille korvaaville pilaantumista rajoittaville laitteille, jotka ovat säännön nro 83 (2) liitteen 2 mukaista tyyppiä ja jotka on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvoon, jota asianomaisessa tyyppihyväksyntätodistuksessa tarkoitetaan, ei tarvitse hakea tämän säännön mukaista hyväksyntää, kunhan ne täyttävät kohtien 4.2.1 ja 4.2.2 vaatimukset.

2

4.2.1   Merkinnät

Alkuperäisissä korvaavissa pilaantumista rajoittavissa laitteissa on oltava ainakin seuraavat tunnistusmerkinnät:

4.2.1.1   ajoneuvonvalmistajan nimi tai tavaramerkki

4.2.1.2   alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen malli ja tunnistenumero, joka on kirjattu kohdassa 4.2.3 mainittuihin tietoihin.

4.2.2.   Asiakirjat

Alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden mukana on toimitettava seuraavat tiedot:

4.2.2.1   ajoneuvonvalmistajan nimi tai tavaramerkki

4.2.2.2   alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tunnistenumero, joka on kirjattu kohdassa 4.2.3 mainittuihin tietoihin.

4.2.2.3   luettelo ajoneuvoista, joihin alkuperäinen korvaava pilaantumista rajoittava laite soveltuu säännön nro 83 (3) liitteen 2 mukaisesti, sekä tarvittaessa merkinnät, joista käy ilmi, soveltuuko alkuperäinen korvaava pilaantumista rajoittava laite ajoneuvoihin, joissa on OBD-järjestelmä

3

4.2.2.4   tarvittaessa asennusohjeet.

4.2.2.5   Nämä tiedot esitetään joko

| a) | alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen mukana toimitettavassa lehtisessä tai |
| --- | --- |

a)

alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen mukana toimitettavassa lehtisessä tai

| b) | alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen myyntipakkauksessa tai |
| --- | --- |

b)

alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen myyntipakkauksessa tai

| c) | muulla sopivalla tavalla. |
| --- | --- |

c)

muulla sopivalla tavalla.

Joka tapauksessa tiedot on aina esitettävä tuoteluettelossa, jonka ajoneuvonvalmistaja toimittaa myyntipisteeseen.

4.2.3   Ajoneuvonvalmistajan on toimitettava tekniselle tutkimuslaitokselle ja/tai hyväksyntäviranomaiselle sähköisessä muodossa tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan yhdistää osanumerot ja tyyppihyväksyntäasiakirjat.

Mukana on oltava seuraavat tiedot:

| a) | ajoneuvojen merkit ja tyypit, |
| --- | --- |

a)

ajoneuvojen merkit ja tyypit,

| b) | alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden merkit ja tyypit, |
| --- | --- |

b)

alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden merkit ja tyypit,

| c) | alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden osanumerot, |
| --- | --- |

c)

alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden osanumerot,

| d) | kyseisten ajoneuvotyyppien tyyppihyväksyntänumero. |
| --- | --- |

d)

kyseisten ajoneuvotyyppien tyyppihyväksyntänumero.

4.3   Kullekin hyväksytylle korvaavalle pilaantumista rajoittavalle laitteelle on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä merkistä (00: nykyisessä muodossa oleva sääntö) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne tärkeät sääntöön tehdyt tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa muulle korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypille. Sama hyväksyntänumero voi kattaa kyseisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypin käytön eri ajoneuvotyypeissä.

4.4   Jos tyyppihyväksynnän hakija voi osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tutkimuslaitokselle, että korvaava pilaantumista rajoittava laite on säännön 83 muutossarjan 05 tai myöhemmän muutossarjan liitteen 2 mukaista tyyppiä, tyyppihyväksyntätodistuksen myöntäminen ei edellytä kohdassa 5 esitettyjen vaatimusten täyttymisen tarkistamista.

4.5   Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta taikka epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.6   Tämän säännön nojalla hyväksyttyä tyyppiä olevaan korvaavaan pilaantumista rajoittavaan laitteeseen on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:

| 4.6.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä; |
| --- | --- |

4.6.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä;

4

| 4.6.2 | tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero kohdassa 4.6.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella. |
| --- | --- |

4.6.2

tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero kohdassa 4.6.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella.

4.7   Jos korvaava pilaantumista rajoittava laite on sellaisen pilaantumista rajoittavan laitteen tyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, kohdassa 4.6.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.6.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

4.8   Hyväksyntämerkin on oltava pysyvä ja selvästi luettavissa, kun korvaava pilaantumista rajoittava laite on asennettu auton alle.

4.9   Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   VAATIMUKSET

5.1.   Yleiset vaatimukset

5.1.1   Korvaava pilaantumista rajoittava laite on suunniteltava, rakennettava ja pystyttävä asentamaan siten, että ajoneuvo täyttää edelleen niiden sääntöjen vaatimukset, joiden mukainen se alun perin oli, ja että epäpuhtauspäästöjä rajoitetaan tehokkaasti ajoneuvon koko tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

5.1.2   Korvaava pilaantumista rajoittava laite on asennettava täsmälleen samaan paikkaan kuin alkuperäinen pilaantumista rajoittava laite, eikä mahdollisten happianturien eikä mahdollisten muiden sensorien sijaintia pakosarjassa saa muuttaa.

5.1.3   Jos alkuperäiseen pilaantumista rajoittavaan laitteeseen sisältyy lämpösuojia, korvaavassa laitteessa on oltava vastaavat suojat.

5.1.4   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen on oltava kestävä eli sen on oltava suunniteltu ja rakennettu ja se on voitava asentaa niin, että saavutetaan kohtuullinen kestävyys korroosio- ja hapettumisilmiöitä vastaan, joille laite voi altistua ajoneuvon käyttöolosuhteissa.

5.2   Päästöjä koskevat vaatimukset

Sellaisella korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypillä, jolle hyväksyntää haetaan, varustetuille tämän säännön kohdassa 3.3.1 tarkoitetuille ajoneuvoille on suoritettava tyyppi I -testi säännön nro 83 vastaavissa liitteissä kuvailluissa olosuhteissa, jotta korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen suorituskykyä voidaan verrata alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen suorituskykyyn jäljempänä kuvailtavan menettelyn mukaisesti.

5.2.1   Vertailuperustan määrittäminen

Ajoneuvoihin asennetaan uusi, alkuperäinen pilaantumista rajoittava laite (ks. kohta 3.3.1), joka on ajettava sisään 12 maantieajosyklissä (tyyppi I -testi, osa 2). Tämän esivakautuksen jälkeen ajoneuvot on pidettävä tilassa, jonka lämpötila pysyy suhteellisen vakiona välillä 293–303 °K (20–30 °C). Vakautuksen on kestettävä vähintään kuusi tuntia ja jatkuttava, kunnes moottoriöljyn ja mahdollisen jäähdytysnesteen lämpötila on kyseisen tilan lämpötila 2 K:n tarkkuudella. Tämän jälkeen suoritetaan kolme tyypin I pakokaasutestiä.

5.2.2   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen pakokaasutesti

Testiajoneuvojen alkuperäinen pilaantumista rajoittava laite korvataan korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella (ks. kohta 3.3.2), joka on ajettava sisään 12 maantieajosyklissä (tyyppi I -testi, osa 2). Tämän esivakautuksen jälkeen ajoneuvot on pidettävä tilassa, jonka lämpötila pysyy suhteellisen vakiona välillä 293–303 °K (20–30 °C). Vakautuksen on kestettävä vähintään kuusi tuntia ja jatkuttava, kunnes moottoriöljyn ja mahdollisen jäähdytysnesteen lämpötila on kyseisen tilan lämpötila 2 K:n tarkkuudella. Tämän jälkeen suoritetaan kolme tyyppi I -pakokaasutestiä.

5.2.3   Korvaavilla pilaantumista rajoittavilla laitteilla varustettujen ajoneuvojen pilaantumista aiheuttavien aineiden päästöjen arviointi

Alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella varustettujen testiajoneuvojen on täytettävä ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukaiset raja-arvot mukaan lukien tapauksen mukaan ajoneuvojen tyyppihyväksynnän aikana sovelletut huononemiskertoimet.

Korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella varustettujen ajoneuvojen päästöjä koskevat vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos tulokset täyttävät kunkin säännellyn epäpuhtauden (CO, HC, NOx sekä hiukkasmassa ja hiukkasmäärä) osalta seuraavat edellytykset:

x

| 1) | M ≤ 0,85S + 0,4G |
| --- | --- |

1)

M ≤ 0,85S + 0,4G

| 2) | M ≤ G |
| --- | --- |

2)

M ≤ G

jossa:

| M | : | Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen ollessa asennettuna kolmesta tyypin I testistä saatujen yhden epäpuhtauden (CO, HC, NOx ja hiukkasmassa ja hiukkasmäärä) päästöjen tai kahden epäpuhtauden (HC + NOx) päästöjen summan keskiarvo. |
| --- | --- | --- |
| S | : | Alkuperäisen pilaantumista rajoittavan laitteen ollessa asennettuna kolmesta tyypin I testistä saatujen yhden epäpuhtauden (CO, HC, NOx ja hiukkasmassa ja hiukkasmäärä) päästöjen tai kahden epäpuhtauden (HC + NOx) päästöjen summan keskiarvo. |
| G | : | Yhden epäpuhtauden (CO, HC, NOx ja hiukkasmassa ja hiukkasmäärä) päästöjen tai kahden epäpuhtauden (HC + NOx) päästöjen summan raja-arvo ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukaisesti






  i) | tapauksen mukaan jaettuna kohdan 5.4 mukaisesti määritellyillä kertovilla huononemiskertoimilla tai |

M

:

Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen ollessa asennettuna kolmesta tyypin I testistä saatujen yhden epäpuhtauden (CO, HC, NOx ja hiukkasmassa ja hiukkasmäärä) päästöjen tai kahden epäpuhtauden (HC + NOx) päästöjen summan keskiarvo.

x

x

S

:

Alkuperäisen pilaantumista rajoittavan laitteen ollessa asennettuna kolmesta tyypin I testistä saatujen yhden epäpuhtauden (CO, HC, NOx ja hiukkasmassa ja hiukkasmäärä) päästöjen tai kahden epäpuhtauden (HC + NOx) päästöjen summan keskiarvo.

x

x

G

:

Yhden epäpuhtauden (CO, HC, NOx ja hiukkasmassa ja hiukkasmäärä) päästöjen tai kahden epäpuhtauden (HC + NOx) päästöjen summan raja-arvo ajoneuvojen tyyppihyväksynnän mukaisesti

x

x

i)

tapauksen mukaan jaettuna kohdan 5.4 mukaisesti määritellyillä kertovilla huononemiskertoimilla tai

| ii) | vähennettynä kohdan 5.4 mukaisesti määritellyillä summaavilla huononemiskertoimilla. |
| --- | --- |

ii)

vähennettynä kohdan 5.4 mukaisesti määritellyillä summaavilla huononemiskertoimilla.

Kun hyväksyntää haetaan saman valmistajan erilaisille ajoneuvotyypeille ja edellyttäen, että kyseisiin erilaisiin ajoneuvotyyppeihin asennetaan samantyyppinen alkuperäinen pilaantumista rajoittava laite, tyyppi I -testi voidaan rajoittaa vähintään kahteen ajoneuvoon, jotka on valittu hyväksynnästä vastaavan tutkimuslaitoksen suostumuksella.

5.2.4   Säännön nro 83 muutossarjan 07 perusteella tyyppihyväksyttyihin ajoneuvoihin asennettavien pilaantumista rajoittavien laitteiden osalta tämän säännön kohdassa 5.2.3 tarkoitettuina säänneltyinä epäpuhtauksina pidetään kaikkia säännön nro 83 muutossarjan 07 kohdassa 5.3.1.4 täsmennettyjä epäpuhtauksia.

5.3   Melutasoa ja ajoneuvon suorituskykyä koskevat vaatimukset

Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen on täytettävä säännön nro 59 tekniset vaatimukset. Vaihtoehtona säännössä nro 59 määritetylle vastapaineen mittaamiselle ajoneuvon suorituskyky voidaan tarkistaa mittaamalla alustadynamometrillä suurin sallittu teho moottorin enimmäistehoa vastaavalla nopeudella. Säännön nro 85 mukaisissa ulkoilman vertailuolosuhteissa korvaavalle pilaantumista rajoittavalle laitteelle määritetty arvo saa olla enintään 5 prosenttia pienempi kuin alkuperäiselle pilaantumista rajoittavalle laitteelle määritetty arvo.

5.4   Kestävyysvaatimukset

Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen on oltava säännön nro 83 kohdan 5.3.6 vaatimusten mukainen.

5.4.1   Säännön nro 83 nojalla tyyppihyväksyttyihin ajoneuvoihin asennettavien korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden osalta kohdassa 5.3.6 määritettyinä kestävyysvaatimuksina ja niihin liittyvinä huononemiskertoimina käytetään niitä, jotka on määritetty säännön nro 83 muutossarjan 07 kohdassa 5.3.6.

5.5   Yhteensopivuutta OBD-järjestelmän kanssa koskevat vaatimukset (sovelletaan vain sellaisiin korvaaviin pilaantumista rajoittaviin laitteisiin, jotka on tarkoitus asentaa OBD-järjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin)

Yhteensopivuus OBD-järjestelmän kanssa on osoitettava vain, jos alkuperäistä pilaantumista rajoittavaa laitetta valvottiin alkuperäisessä kokoonpanossa.

5.5.1   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen yhteensopivuus OBD-järjestelmän kanssa on osoitettava käyttämällä säännön nro 83 muutossarjan 05, 06 tai 07 (5) liitteen 11 lisäyksessä 1 kuvattuja menettelyjä.

5

5.5.2   Muihin kuin pilaantumista rajoittavaan laitteeseen sovellettavia säännön nro 83 muutossarjan 05, 06 tai 07 (5) liitteen 11 lisäyksen 1 säännöksiä ei sovelleta.

5

5.5.3   Jälkimarkkinoiden valmistaja saa käyttää samaa esivakautus- ja testimenettelyä kuin alkuperäisen tyyppihyväksynnän aikana käytettiin. Tällöin tyyppihyväksyntäviranomaisten on pyynnöstä ja syrjimättömällä tavalla toimitettava tyyppihyväksyntäilmoituksen lisäys, joka sisältää alkuperäisen laitteen valmistajan käyttämän esivakautussyklin numeron ja tyypin sekä pilaantumista rajoittavan laitteen OBD-järjestelmän testausta varten käytetyn testisyklin tyypin.

5.5.4   Kaikkien muiden OBD-järjestelmän valvomien komponenttien asennuksen ja toiminnan oikeellisuuden varmistamiseksi OBD-järjestelmä ei saa ilmoittaa vioista eikä järjestelmässä saa olla tallennettuja vikakoodeja ennen pilaantumista rajoittavien laitteiden asentamista. Tätä varten voidaan arvioida OBD-järjestelmän tila kohdassa 5.2.1 kuvattujen testien päätyttyä.

5.5.5   Virheindikaattori (ks. säännön nro 83 muutossarjan 05 liitteen 11 kohta 2.5) ei saa aktivoitua, kun ajoneuvoa käytetään kohdan 5.2.2 mukaisesti.

5.5.6   Jos kipinäsytytysmoottorilla varustetun ajoneuvon THC- ja NMHC-päästöt uuden alkuperäisen katalysaattorin tämän säännön kohdan 5.2.1 mukaisessa testissä ylittävät ajoneuvon tyyppihyväksynnän yhteydessä mitatut arvot, kyseinen ero on lisättävä OBD-järjestelmän raja-arvoihin. OBD-järjestelmän raja-arvot esitetään säännön nro 83 liitteen 11 kohdassa 3.3.2.

5.5.7   Tarkistettuja OBD-järjestelmän raja-arvoja sovelletaan OBD-järjestelmän yhteensopivuutta koskevissa testeissä, jotka esitetään tämän säännön kohdissa 5.5–5.5.5. Tämä pätee erityisesti silloin, kun sovelletaan säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 kohdassa 1 sallittua ylitystä.

5.6   Korvaavia jaksoittaisesti regeneroituvia järjestelmiä koskevat vaatimukset

5.6.1   Päästöjä koskevat vaatimukset

5.6.1.1   Sellaisille tämän säännön kohdassa 3.3.1 tarkoitetuille ajoneuvoille, jotka on varustettu hyväksyntäpyynnön kohteena olevaa tyyppiä vastaavalla korvaavalla jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä, suoritetaan säännön nro 83 liitteen 13 kohdassa 3 kuvaillut testit, joissa niiden toimintatehoa verrataan alkuperäisellä jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetun ajoneuvon toimintatehoon.

5.6.2   Vertailuperustan määrittäminen

5.6.2.1   Ajoneuvoon asennetaan uusi alkuperäinen jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä. Tämän järjestelmän päästötaso määritetään säännön nro 83 liitteen 13 kohdan 3 testimenettelyn mukaisesti.

5.6.2.2   Hyväksyntäviranomainen saattaa korvaavan osan hyväksynnän hakijan pyynnöstä syrjimättömällä tavalla saataville säännön nro 83 liitteeseen 1 sisältyvän ilmoituslomakkeen kohdissa 3.2.12.2.1.11.1 ja 3.2.12.2.6.4.1 tarkoitetut tiedot kunkin testatun ajoneuvon osalta.

5.6.3   Korvaavan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän pakokaasutesti

5.6.3.1   Testiajoneuvojen alkuperäinen jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä korvataan korvaavalla jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä. Tämän järjestelmän päästötaso määritetään säännön nro 83 liitteen 13 kohdan 3 testimenettelyn mukaisesti.

5.6.3.2   Korvaavan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän D-kertoimen määrittelemisessä voidaan käyttää mitä tahansa säännön nro 83 liitteen 13 kohdassa 3 esitettyä moottorin testipenkkimenetelmää.

5.6.4   Muut vaatimukset

Korvaaviin jaksoittaisesti regeneroituviin järjestelmiin sovelletaan tämän säännön kohtien 5.2.3, 5.3, 5.4 ja 5.5 vaatimuksia. Kyseisissä kohdissa katalysaattorin on ymmärrettävä tarkoittavan jaksoittaisesti regeneroituvaa järjestelmää.

6.   KORVAAVAN PILAANTUMISTA RAJOITTAVAN LAITTEEN MUUTTAMINEN JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

Kaikki korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyyppiä koskevat muutokset on ilmoitettava sille tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen.

Viranomainen voi tämän jälkeen joko

| a) | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että korvaava pilaantumista rajoittava laite joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai |
| --- | --- |

a)

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että korvaava pilaantumista rajoittava laite joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

| b) | vaatia uuden testausselosteen joistakin tai kaikista tämän säännön kohdassa 5 kuvatuista testeistä testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

b)

vaatia uuden testausselosteen joistakin tai kaikista tämän säännön kohdassa 5 kuvatuista testeistä testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta.

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

Hyväksynnän laajentamisen myöntävän toimivaltaisen viranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille.

7.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

7.1   Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt korvaavat pilaantumista rajoittavat laitteet on valmistettava siten, että ne vastaavat tämän säännön kohdassa 2.3 määritellyiltä ominaisuuksiltaan hyväksyttyä tyyppiä. Niiden on täytettävä kohdan 5 vaatimukset ja, soveltuvin osin, tässä säännössä määritettyjen testien vaatimukset.

7.2   Hyväksyntäviranomainen voi suorittaa kaikki tässä säännössä määrätyt tarkastukset tai testit. Tämä koskee erityisesti tämän säännön kohdassa 5.2 määritettyjä testejä (päästöjä koskevat vaatimukset). Tässä tapauksessa hyväksynnän haltija voi vaihtoehtoisesti pyytää saada käyttää vertailun perustana tyyppihyväksyntätestien aikana käytettyä korvaavaa pilaantumista rajoittavaa laitetta (tai muuta näytekappaletta, jonka on osoitettu vastaavan hyväksyttyä tyyppiä) eikä alkuperäistä pilaantumista rajoittavaa laitetta. Tutkittavan näytekappaleen avulla mitatut päästöarvot saavat ylittää vertailuun käytetyn näytekappaleen avulla lasketut keskiarvot keskimäärin enintään 15 prosentilla.

8.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

8.1   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdan 7 vaatimukset eivät täyty.

8.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

9.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

10.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisen nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

11.   ASIAKIRJAT

11.1   Jokaiseen korvaavaan pilaantumista rajoittavaan laitteeseen on merkittävä pysyvästi valmistajan nimi tai tavaramerkki sekä seuraavat tiedot:

| 11.1.1 | ajoneuvot (mukaan lukien valmistusvuosi), joihin korvaava pilaantumista rajoittava laite on hyväksytty asennettavaksi, ja tapauksen mukaan merkintä, josta käy ilmi, sopiiko korvaava pilaantumista rajoittava laite asennettavaksi sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmällä) varustettuun ajoneuvoon, |
| --- | --- |

11.1.1

ajoneuvot (mukaan lukien valmistusvuosi), joihin korvaava pilaantumista rajoittava laite on hyväksytty asennettavaksi, ja tapauksen mukaan merkintä, josta käy ilmi, sopiiko korvaava pilaantumista rajoittava laite asennettavaksi sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmällä) varustettuun ajoneuvoon,

| 11.1.2 | tarvittaessa asennusohjeet. |
| --- | --- |

11.1.2

tarvittaessa asennusohjeet.

11.2   Nämä tiedot esitetään joko

| a) | korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen mukana toimitettavassa lehtisessä tai |
| --- | --- |

a)

korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen mukana toimitettavassa lehtisessä tai

| b) | korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen myyntipakkauksessa tai |
| --- | --- |

b)

korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen myyntipakkauksessa tai

| c) | muulla sopivalla tavalla. |
| --- | --- |

c)

muulla sopivalla tavalla.

Nämä tiedot on joka tapauksessa esitettävä tuoteluettelossa, jonka korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden valmistaja jakaa myyntipisteisiin.

---

(1)  Säännön nro 83 muutossarjan 06 liite 2 on sen vuoksi oikaistava – säännön nro 83 muutossarjan 07 liitteen 1 kohta 3.2.12.2.1.

1

(2)  Säännön nro 83 muutossarjan 06 liite 2 on sen vuoksi oikaistava – säännön nro 83 muutossarjan 07 liitteen 1 kohta 3.2.12.2.1.

2

(3)  Säännön nro 83 muutossarjan 06 liite 2 on sen vuoksi oikaistava – säännön nro 83 muutossarjan 07 liitteen 1 kohta 3.2.12.2.1.

3

(4)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.2.

4

(5)  Sen mukaan, mikä oli voimassa ajoneuvon hyväksynnän aikaan.

5

---

LISÄYS

Ilmoituslomake nro ... korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyyppihyväksynnästä

Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

1.   YLEISTÄ

1.1   Merkki (valmistajan kauppanimi):

1.2   Tyyppi:

1.2.1   Kaupalliset nimet (jos saatavissa):

1.5   Valmistajan nimi ja osoite:

1.7   Komponenttien ja erillisten teknisten yksikköjen tapauksessa E-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa:

1.8   Kokoonpanotehtaiden osoitteet

2.   LAITTEEN KUVAUS

2.1   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tyyppi:

2.2   Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen piirustukset, joissa näkyvät erityisesti kaikki tämän lisäyksen kohdissa 2.3–2.3.2 mainitut ominaisuudet:

2.3   Kuvaus ajoneuvotyypeistä, joihin korvaava pilaantumista rajoittava laite on tarkoitettu:

| 2.3.1 | Moottorin ja ajoneuvon tyyppejä kuvaavat numerot ja/tai merkit: |
| --- | --- |

2.3.1

Moottorin ja ajoneuvon tyyppejä kuvaavat numerot ja/tai merkit:

| 2.3.2 | Onko korvaava pilaantumista rajoittava laite tarkoitettu OBD-järjestelmää koskevien vaatimusten mukaiseksi: kyllä/ei (Tarpeeton viivataan yli).
  Kuvaus ja piirustukset, joista käy ilmi korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen paikka moottorin pakosarjoihin nähden: |
| --- | --- |

2.3.2

Onko korvaava pilaantumista rajoittava laite tarkoitettu OBD-järjestelmää koskevien vaatimusten mukaiseksi: kyllä/ei (Tarpeeton viivataan yli).

Kuvaus ja piirustukset, joista käy ilmi korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen paikka moottorin pakosarjoihin nähden:

---

LIITE I

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe: korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 103 mukaisesti

Hyväksyntänumero: Laajennuksen numero:

Laajennuksen syy:

1. Hakijan nimi ja osoite:

2. Valmistajan nimi ja osoite:

3. Valmistajan kauppanimi tai merkki:

4. Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyyppi ja kauppanimitys:

5. Tyypin tunniste, jos merkitty:

5.1 Merkinnän sijainti:

6. Ajoneuvotyypit, joissa pilaantumista rajoittavan laitteen tyyppiä voidaan käyttää korvaavana laitteena:

7. Ajoneuvotyypit, joissa korvaavaa pilaantumista rajoittavaa laitetta on testattu:

7.1 Onko korvaava pilaantumista rajoittava laite osoittautunut OBD-järjestelmää koskevien vaatimusten mukaiseksi: kyllä/ei (2)

8. Hyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa:

9. Päivä, jona toimitettu hyväksyttäväksi:

10. Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

10.1 Testausselosteen päiväys:

10.2 Testausselosteen numero:

11. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2)

12. Paikka:

13. Päiväys:

14. Allekirjoitus:

15. Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneen hallinnollisen yksikön haltuun annetuista hyväksyntäasiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen / hyväksyntää laajentaneen / hyväksynnän evänneen / hyväksynnän peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat tyyppihyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 2

ESIMERKKEJÄ HYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 4.6)

Image 3

Yllä oleva hyväksyntämerkki, joka on kiinnitetty korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen osaan, osoittaa, että kyseinen tyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön nro 103 mukaisesti hyväksyntänumerolla 001234. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 103 vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan.

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohta 4.7)

Image 4

Yllä oleva hyväksyntämerkki, joka on kiinnitetty korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen osaan, osoittaa, että kyseinen tyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) sääntöjen nro 103 ja 59 mukaisesti (1).

Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta käy ilmi, että hyväksyntien myöntämispäivänä säännöt nro 103 ja 59 olivat alkuperäisessä muodossaan.

---

(1)  Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---