# Az Európai Unió L 205/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 205 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. augusztus 8. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 205

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. augusztus 8.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. május 18.) az európai uniós védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint a 2868/95/EK és a 216/96/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelete (2017. május 18.) az európai uniós védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról | 39 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1432 rendelete (2017. augusztus 7.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kis kockázatú hatóanyagok jóváhagyási kritériumai tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 59 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1433 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 7.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Štajerski hmelj [OFJ]) | 63 |
| | | A Bizottság (EU) 2017/1434 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 7.) a gabonaágazatban 2017. augusztus 8-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 65 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2017/1435 határozata (2017. július 17.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás által létrehozott Társulási Tanácsban az EU–Moldovai Köztársaság társulási menetrend elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 68 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1436 határozata (2015. december 1.) az Egyesült Királyság által a lynemouth-i erőmű biomassza-tüzelésre való átállásához nyújtani tervezett SA.38762 (2015/C) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2015) 8441. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 70 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1437 végrehajtási határozata (2017. augusztus 4.) az afrikai sertéspestis cseh köztársaságbeli előfordulásával összefüggő egyes védekezési intézkedésekről
  (az értesítés a C(2017) 5418. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1438 végrehajtási határozata (2017. augusztus 4.) az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2017) 5456. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 89 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. május 18.) az európai uniós védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint a 2868/95/EK és a 216/96/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

1

*

A Bizottság (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelete (2017. május 18.) az európai uniós védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

39

*

A Bizottság (EU) 2017/1432 rendelete (2017. augusztus 7.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kis kockázatú hatóanyagok jóváhagyási kritériumai tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

59

*

A Bizottság (EU) 2017/1433 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 7.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Štajerski hmelj [OFJ])

63

A Bizottság (EU) 2017/1434 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 7.) a gabonaágazatban 2017. augusztus 8-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

65

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2017/1435 határozata (2017. július 17.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás által létrehozott Társulási Tanácsban az EU–Moldovai Köztársaság társulási menetrend elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

68

*

A Bizottság (EU) 2017/1436 határozata (2015. december 1.) az Egyesült Királyság által a lynemouth-i erőmű biomassza-tüzelésre való átállásához nyújtani tervezett SA.38762 (2015/C) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2015) 8441. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 8441. számú dokumentummal történt)

1

70

*

A Bizottság (EU) 2017/1437 végrehajtási határozata (2017. augusztus 4.) az afrikai sertéspestis cseh köztársaságbeli előfordulásával összefüggő egyes védekezési intézkedésekről
  (az értesítés a C(2017) 5418. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2017) 5418. számú dokumentummal történt)

1

87

*

A Bizottság (EU) 2017/1438 végrehajtási határozata (2017. augusztus 4.) az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2017) 5456. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2017) 5456. számú dokumentummal történt)

1

89

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről és a 2011/137/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. július 31-i (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozathoz ( HL L 206., 2015.8.1. ) | 91 |
| | * | Helyesbítés az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozathoz ( HL L 347., 2013.12.20. ) | 92 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről és a 2011/137/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. július 31-i (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozathoz ( HL L 206., 2015.8.1. )

( HL L 206., 2015.8.1. )

91

*

Helyesbítés az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozathoz ( HL L 347., 2013.12.20. )

( HL L 347., 2013.12.20. )

92

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1430 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. május 18.)

az európai uniós védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint a 2868/95/EK és a 216/96/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 42a. cikkére, 43. cikke (3) bekezdésére, 57a. cikkére, 65a. cikkére, 77. cikke (4) bekezdésére, 78. cikke (6) bekezdésére, 79. cikke (5) bekezdésére, 79b. cikke (2) bekezdésére, 79c. cikke (5) bekezdésére, 80. cikke (3) bekezdésére, 82a. cikke (3) bekezdésére, 93a. cikkére, 136b. cikkére, 154a. cikke (3) bekezdésére és 156. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 207/2009/EK rendelettel kodifikált 40/94/EK tanácsi rendelet (2) egy olyan, kifejezetten az Unióra szabott védjegyrendszert hozott létre, amelynek keretében az Unió egész területére kiterjedő hatályú védjegyoltalom szerezhető az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalához (a továbbiakban: Hivatal) benyújtott bejelentés alapján. |
| --- | --- |

(1)

A 207/2009/EK rendelettel kodifikált 40/94/EK tanácsi rendelet (2) egy olyan, kifejezetten az Unióra szabott védjegyrendszert hozott létre, amelynek keretében az Unió egész területére kiterjedő hatályú védjegyoltalom szerezhető az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalához (a továbbiakban: Hivatal) benyújtott bejelentés alapján.

| (2) | A 207/2009/EK rendeletet módosító (EU) 2015/2424 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) összhangba hozza az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével az említett rendeletben a Bizottságra ruházott hatásköröket. Az összehangolás nyomán létrejövő új jogi kerethez való igazodás érdekében bizonyos szabályokat végrehajtási aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni. Az új szabályoknak a 2868/95/EK (4) és a 216/96/EK (5) bizottsági rendeletben szereplő meglévő szabályok helyébe kell lépniük, és a 207/2009/EK rendelet végrehajtását kell szolgálniuk. Ezért a 2868/95/EK és a 216/96/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(2)

A 207/2009/EK rendeletet módosító (EU) 2015/2424 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) összhangba hozza az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével az említett rendeletben a Bizottságra ruházott hatásköröket. Az összehangolás nyomán létrejövő új jogi kerethez való igazodás érdekében bizonyos szabályokat végrehajtási aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni. Az új szabályoknak a 2868/95/EK (4) és a 216/96/EK (5) bizottsági rendeletben szereplő meglévő szabályok helyébe kell lépniük, és a 207/2009/EK rendelet végrehajtását kell szolgálniuk. Ezért a 2868/95/EK és a 216/96/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (3) | A felszólalás eljárási szabályainak biztosítaniuk kell, hogy a Hivatal az európai uniós védjegybejelentések vizsgálatát és a védjegyek lajstromozását egy átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárás alkalmazásával eredményesen, hatékonyan és gyorsan végezze. A jogbiztonság és az egyértelműség fokozása érdekében a szóban forgó felszólalási szabályoknak figyelembe kell venniük a 207/2009/EK rendeletben meghatározott, kiterjesztett viszonylagos kizáró okokat, különösen a felszólalási eljárás elfogadhatóságára és indokolására vonatkozó követelmények tekintetében; szükség van továbbá a szabályok kiigazítására, hogy azok jobban tükrözzék az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát és kodifikálják a Hivatal gyakorlatát. |
| --- | --- |

(3)

A felszólalás eljárási szabályainak biztosítaniuk kell, hogy a Hivatal az európai uniós védjegybejelentések vizsgálatát és a védjegyek lajstromozását egy átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárás alkalmazásával eredményesen, hatékonyan és gyorsan végezze. A jogbiztonság és az egyértelműség fokozása érdekében a szóban forgó felszólalási szabályoknak figyelembe kell venniük a 207/2009/EK rendeletben meghatározott, kiterjesztett viszonylagos kizáró okokat, különösen a felszólalási eljárás elfogadhatóságára és indokolására vonatkozó követelmények tekintetében; szükség van továbbá a szabályok kiigazítására, hogy azok jobban tükrözzék az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát és kodifikálják a Hivatal gyakorlatát.

| (4) | Annak érdekében, hogy az uniós védjegyrendszer rugalmasabb, következetesebb és korszerűbb legyen, a jogbiztonság biztosítása mellett csökkenteni kell a felek adminisztrációs terheit is az ellenérdekű fél részvételével zajló (inter-partes) eljárásokban, a korábbi jogok alátámasztására vonatkozó követelmények enyhítése révén az olyan esetekben, ahol a releváns bizonyíték tartalma online hozzáférhető valamely, a Hivatal által elismert forrásból, továbbá az eljárás nyelvén benyújtandó bizonyítékokra vonatkozó követelmények enyhítésével. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy az uniós védjegyrendszer rugalmasabb, következetesebb és korszerűbb legyen, a jogbiztonság biztosítása mellett csökkenteni kell a felek adminisztrációs terheit is az ellenérdekű fél részvételével zajló (inter-partes) eljárásokban, a korábbi jogok alátámasztására vonatkozó követelmények enyhítése révén az olyan esetekben, ahol a releváns bizonyíték tartalma online hozzáférhető valamely, a Hivatal által elismert forrásból, továbbá az eljárás nyelvén benyújtandó bizonyítékokra vonatkozó követelmények enyhítésével.

| (5) | Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében fontos pontosan és teljeskörűen meghatározni az európai uniós védjegybejelentések módosítására vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében fontos pontosan és teljeskörűen meghatározni az európai uniós védjegybejelentések módosítására vonatkozó követelményeket.

| (6) | Az uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására és az uniós védjegyek törlésére vonatkozó eljárási szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy az adott uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítása vagy a védjegy törlése átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárás révén eredményesen és hatékonyan megvalósítható legyen. A nagyobb fokú egyértelműség, következetesség, valamint hatékonyság és jogbiztonság érdekében az uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására és az uniós védjegyek törlésére vonatkozó eljárási szabályokat összhangba kell hozni a felszólalási eljárásra vonatkozó eljárási szabályokkal, és csak a megszűnés megállapítására irányuló, illetve törlési eljárások sajátos jellegéből adódóan szükséges különbségeket kell megtartani. Ezenfelül a meghatalmazással nem rendelkező ügynök által lajstromoztatott uniós védjegy átruházására irányuló kérelmek esetében a törlési eljárásban alkalmazott eljárást kell alkalmazni, mivel az a gyakorlatban a védjegy törlésének alternatívájaként szolgál. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására és az uniós védjegyek törlésére vonatkozó eljárási szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy az adott uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítása vagy a védjegy törlése átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárás révén eredményesen és hatékonyan megvalósítható legyen. A nagyobb fokú egyértelműség, következetesség, valamint hatékonyság és jogbiztonság érdekében az uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására és az uniós védjegyek törlésére vonatkozó eljárási szabályokat összhangba kell hozni a felszólalási eljárásra vonatkozó eljárási szabályokkal, és csak a megszűnés megállapítására irányuló, illetve törlési eljárások sajátos jellegéből adódóan szükséges különbségeket kell megtartani. Ezenfelül a meghatalmazással nem rendelkező ügynök által lajstromoztatott uniós védjegy átruházására irányuló kérelmek esetében a törlési eljárásban alkalmazott eljárást kell alkalmazni, mivel az a gyakorlatban a védjegy törlésének alternatívájaként szolgál.

| (7) | A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata (6) értelmében, ellenkező rendelkezés hiányában, a Hivatal mérlegelési jogkörrel rendelkezik a késedelmesen benyújtott olyan bizonyítékok vizsgálata során, amelyeket valamely felszólalás indokolása vagy a korábbi védjegy tényleges használatának bizonyítása érdekében nyújtanak be a felszólalási vagy a törlési eljárással összefüggésben. A jogbiztonság biztosítása érdekében az említett mérlegelési jogkör releváns határait pontosan meg kell határozni a felszólalási eljárásokra vagy az uniós védjegyek törlésére irányuló eljárásra vonatkozó szabályokban. |
| --- | --- |

(7)

A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata (6) értelmében, ellenkező rendelkezés hiányában, a Hivatal mérlegelési jogkörrel rendelkezik a késedelmesen benyújtott olyan bizonyítékok vizsgálata során, amelyeket valamely felszólalás indokolása vagy a korábbi védjegy tényleges használatának bizonyítása érdekében nyújtanak be a felszólalási vagy a törlési eljárással összefüggésben. A jogbiztonság biztosítása érdekében az említett mérlegelési jogkör releváns határait pontosan meg kell határozni a felszólalási eljárásokra vagy az uniós védjegyek törlésére irányuló eljárásra vonatkozó szabályokban.

| (8) | Annak érdekében, hogy lehetőség legyen a Hivatal első fokon hozott határozatainak átlátható, alapos, tisztességes és pártatlan, a szellemi tulajdonhoz fűződő jog sajátos természetének megfelelő és a 207/2009/EK rendeletben meghatározott elveket tiszteletben tartó fellebbezési eljárásban történő, eredményes, hatékony és a fellebbezésnek a felek által meghatározott hatályán belül teljeskörű felülvizsgálatára, az eljárási szabályoknak, valamint a felek eljárási garanciáinak egyértelműbbé tétele és konkretizálása révén meg kell erősíteni a jogbiztonságot és az előreláthatóságot, különösen azokban az esetekben, amikor az ellenérdekű fél él a csatlakozó fellebbezés benyújtásának jogával. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy lehetőség legyen a Hivatal első fokon hozott határozatainak átlátható, alapos, tisztességes és pártatlan, a szellemi tulajdonhoz fűződő jog sajátos természetének megfelelő és a 207/2009/EK rendeletben meghatározott elveket tiszteletben tartó fellebbezési eljárásban történő, eredményes, hatékony és a fellebbezésnek a felek által meghatározott hatályán belül teljeskörű felülvizsgálatára, az eljárási szabályoknak, valamint a felek eljárási garanciáinak egyértelműbbé tétele és konkretizálása révén meg kell erősíteni a jogbiztonságot és az előreláthatóságot, különösen azokban az esetekben, amikor az ellenérdekű fél él a csatlakozó fellebbezés benyújtásának jogával.

| (9) | Annak érdekében, hogy a fellebbezési tanácsok szervezete eredményes és hatékony legyen, a fellebbezési tanácsok elnökének, az egyes tanácsok elnökeinek, valamint a fellebbezési tanácsok tagjainak a 207/2009/EK rendeletben és e rendeletben rájuk bízott feladatuk ellátása során biztosítaniuk kell a tanácsok által a fellebbezési eljárásban függetlenül meghozott határozatok magas színvonalát és következetességét, valamint a fellebbezési eljárás hatékonyságát. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy a fellebbezési tanácsok szervezete eredményes és hatékony legyen, a fellebbezési tanácsok elnökének, az egyes tanácsok elnökeinek, valamint a fellebbezési tanácsok tagjainak a 207/2009/EK rendeletben és e rendeletben rájuk bízott feladatuk ellátása során biztosítaniuk kell a tanácsok által a fellebbezési eljárásban függetlenül meghozott határozatok magas színvonalát és következetességét, valamint a fellebbezési eljárás hatékonyságát.

| (10) | Annak érdekében, hogy a 207/2009/EK rendelet 136. cikkének megfelelően biztosított legyen a fellebbezési tanácsok elnökének, az egyes tanácsok elnökeinek, valamint a fellebbezési tanácsok tagjainak függetlensége, az igazgatótanácsnak figyelembe kell vennie az említett cikket a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek érvényre juttatását célzó megfelelő végrehajtási szabályoknak a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban történő elfogadásakor. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a 207/2009/EK rendelet 136. cikkének megfelelően biztosított legyen a fellebbezési tanácsok elnökének, az egyes tanácsok elnökeinek, valamint a fellebbezési tanácsok tagjainak függetlensége, az igazgatótanácsnak figyelembe kell vennie az említett cikket a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek érvényre juttatását célzó megfelelő végrehajtási szabályoknak a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban történő elfogadásakor.

| (11) | A fellebbezési eljárások átláthatóságának és előreláthatóságának növelése érdekében a fellebbezési tanácsokra jelenleg a 2868/95/EK rendeletben és a 216/96/EK rendeletben előírt eljárási szabályokat egyetlen szövegbe kell foglalni és megfelelő módon össze kell kapcsolni azokkal az eljárási szabályokkal, amelyeket alkalmazni kell a Hivatal azon fórumaira, amelyeknek a határozatai fellebbezés tárgyát képezhetik. |
| --- | --- |

(11)

A fellebbezési eljárások átláthatóságának és előreláthatóságának növelése érdekében a fellebbezési tanácsokra jelenleg a 2868/95/EK rendeletben és a 216/96/EK rendeletben előírt eljárási szabályokat egyetlen szövegbe kell foglalni és megfelelő módon össze kell kapcsolni azokkal az eljárási szabályokkal, amelyeket alkalmazni kell a Hivatal azon fórumaira, amelyeknek a határozatai fellebbezés tárgyát képezhetik.

| (12) | Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében kodifikálni kell és egyértelműbbé kell tenni a szóbeli eljárásokra vonatkozó bizonyos eljárási szabályokat, különösen az ilyen eljárások nyelvét illetően. Ezenfelül nagyobb hatékonyságot és rugalmasságot kell biztosítani azon lehetőség bevezetésével, hogy a szóbeli eljárásban technikai eszközök segítségével is részt lehessen venni és a szóbeli eljárás jegyzőkönyvét az eljárásról készült hangfelvétellel lehessen helyettesíteni. |
| --- | --- |

(12)

Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében kodifikálni kell és egyértelműbbé kell tenni a szóbeli eljárásokra vonatkozó bizonyos eljárási szabályokat, különösen az ilyen eljárások nyelvét illetően. Ezenfelül nagyobb hatékonyságot és rugalmasságot kell biztosítani azon lehetőség bevezetésével, hogy a szóbeli eljárásban technikai eszközök segítségével is részt lehessen venni és a szóbeli eljárás jegyzőkönyvét az eljárásról készült hangfelvétellel lehessen helyettesíteni.

| (13) | Az eljárások még észszerűbbé és következetesebbé tétele érdekében valamennyi eljárásra vonatkozóan meg kell határozni a Hivatalhoz benyújtandó bizonyítékok alapvető szerkezetét és formátumát, valamint az ahhoz fűződő jogkövetkezményeket, ha a bizonyítékokat nem az említett szerkezetnek és formátumnak megfelelően nyújtják be. |
| --- | --- |

(13)

Az eljárások még észszerűbbé és következetesebbé tétele érdekében valamennyi eljárásra vonatkozóan meg kell határozni a Hivatalhoz benyújtandó bizonyítékok alapvető szerkezetét és formátumát, valamint az ahhoz fűződő jogkövetkezményeket, ha a bizonyítékokat nem az említett szerkezetnek és formátumnak megfelelően nyújtják be.

| (14) | Az uniós védjegyrendszernek az internet korszakához való igazítással történő korszerűsítése érdekében meg kell határozni továbbá az „elektronikus eszközök” fogalmát a kézbesítéssel összefüggésben, valamint olyan kézbesítési formákat, amelyek nem avultak el. |
| --- | --- |

(14)

Az uniós védjegyrendszernek az internet korszakához való igazítással történő korszerűsítése érdekében meg kell határozni továbbá az „elektronikus eszközök” fogalmát a kézbesítéssel összefüggésben, valamint olyan kézbesítési formákat, amelyek nem avultak el.

| (15) | A hatékonyság, az átláthatóság és a felhasználóbarát jelleg biztosítása érdekében a Hivatalnak valamennyi hivatalos nyelvén online kitölthető formanyomtatványokat kell elérhetővé tennie a Hivatal előtti eljárásokban történő kommunikációhoz. |
| --- | --- |

(15)

A hatékonyság, az átláthatóság és a felhasználóbarát jelleg biztosítása érdekében a Hivatalnak valamennyi hivatalos nyelvén online kitölthető formanyomtatványokat kell elérhetővé tennie a Hivatal előtti eljárásokban történő kommunikációhoz.

| (16) | A nagyobb fokú egyértelműség, következetesség és hatékonyság érdekében be kell vezetni egy rendelkezést a felszólalási, a megszűnés megállapítására irányuló, a törlési és a fellebbezési eljárások felfüggesztésére vonatkozóan, amely a mindkét fél által kért felfüggesztés maximális időtartamát is meghatározza. |
| --- | --- |

(16)

A nagyobb fokú egyértelműség, következetesség és hatékonyság érdekében be kell vezetni egy rendelkezést a felszólalási, a megszűnés megállapítására irányuló, a törlési és a fellebbezési eljárások felfüggesztésére vonatkozóan, amely a mindkét fél által kért felfüggesztés maximális időtartamát is meghatározza.

| (17) | A határidők számítására és időtartamára vonatkozó szabályoknak, a valamely határozat visszavonására vagy valamely lajstrombejegyzés törlésére irányuló eljárásnak, az eljárások újrafelvételére vonatkozó részletes szabályoknak és a Hivatal előtti képviselet részleteinek biztosítaniuk kell az uniós védjegyrendszer gördülékeny, eredményes és hatékony működését. |
| --- | --- |

(17)

A határidők számítására és időtartamára vonatkozó szabályoknak, a valamely határozat visszavonására vagy valamely lajstrombejegyzés törlésére irányuló eljárásnak, az eljárások újrafelvételére vonatkozó részletes szabályoknak és a Hivatal előtti képviselet részleteinek biztosítaniuk kell az uniós védjegyrendszer gördülékeny, eredményes és hatékony működését.

| (18) | A nemzetközi védjegyek eredményes és hatékony lajstromozását úgy kell biztosítani, hogy az teljes mértékben összhangban legyen a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló madridi megállapodáshoz kapcsolódó jegyzőkönyv szabályaival. |
| --- | --- |

(18)

A nemzetközi védjegyek eredményes és hatékony lajstromozását úgy kell biztosítani, hogy az teljes mértékben összhangban legyen a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló madridi megállapodáshoz kapcsolódó jegyzőkönyv szabályaival.

| (19) | Az e rendeletben foglalt szabályok kiegészítik a 2017. október 1-jei hatállyal az (EU) 2015/2424 rendelettel módosított 207/2009/EK rendelet rendelkezéseit. Ezért a szóban forgó szabályok alkalmazásának kezdetét az említett időpontra kell halasztani. |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben foglalt szabályok kiegészítik a 2017. október 1-jei hatállyal az (EU) 2015/2424 rendelettel módosított 207/2009/EK rendelet rendelkezéseit. Ezért a szóban forgó szabályok alkalmazásának kezdetét az említett időpontra kell halasztani.

| (20) | A 2868/95/EK és a 216/96/EK rendelet hatályon kívül helyezése ellenére az említett rendeletek bizonyos rendelkezéseit egyes, a szóban forgó időpont előtt megindított eljárásokra azok lezárásáig továbbra is alkalmazni kell, |
| --- | --- |

(20)

A 2868/95/EK és a 216/96/EK rendelet hatályon kívül helyezése ellenére az említett rendeletek bizonyos rendelkezéseit egyes, a szóban forgó időpont előtt megindított eljárásokra azok lezárásáig továbbra is alkalmazni kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a következőket meghatározó szabályokat állapít meg:

| a) | az uniós védjegyeknek az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalánál (a továbbiakban: Hivatal) történő lajstromozása elleni felszólalások benyújtására és megvizsgálására vonatkozó eljárás részletei; |
| --- | --- |

a)

az uniós védjegyeknek az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalánál (a továbbiakban: Hivatal) történő lajstromozása elleni felszólalások benyújtására és megvizsgálására vonatkozó eljárás részletei;

| b) | az uniós védjegybejelentések módosítását szabályozó eljárás részletei; |
| --- | --- |

b)

az uniós védjegybejelentések módosítását szabályozó eljárás részletei;

| c) | az uniós védjegyek megszűnésének megállapítására vagy törlésére, valamint a meghatalmazással nem rendelkező ügynök nevében lajstromozott uniós védjegyek átruházására vonatkozó részletek; |
| --- | --- |

c)

az uniós védjegyek megszűnésének megállapítására vagy törlésére, valamint a meghatalmazással nem rendelkező ügynök nevében lajstromozott uniós védjegyek átruházására vonatkozó részletek;

| d) | a fellebbezésre irányuló kérelem formális tartalma, a fellebbezés benyújtására és vizsgálatára irányuló eljárás, a fellebbezési tanácsok határozatainak formális tartalma és formája, valamint a fellebbezési díj visszatérítése, a fellebbezési tanácsok szervezetére vonatkozó részletszabályok, továbbá azok a feltételek, amelyek mellett egyetlen tag határoz valamely fellebbezésről; |
| --- | --- |

d)

a fellebbezésre irányuló kérelem formális tartalma, a fellebbezés benyújtására és vizsgálatára irányuló eljárás, a fellebbezési tanácsok határozatainak formális tartalma és formája, valamint a fellebbezési díj visszatérítése, a fellebbezési tanácsok szervezetére vonatkozó részletszabályok, továbbá azok a feltételek, amelyek mellett egyetlen tag határoz valamely fellebbezésről;

| e) | a szóbeli eljárás és a bizonyításfelvétel részletszabályai; |
| --- | --- |

e)

a szóbeli eljárás és a bizonyításfelvétel részletszabályai;

| f) | a Hivatal általi kézbesítés részletszabályai, valamint a Hivatallal folytatott kommunikáció eszközeire vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

f)

a Hivatal általi kézbesítés részletszabályai, valamint a Hivatallal folytatott kommunikáció eszközeire vonatkozó szabályok;

| g) | a határidők számítására és időtartamára vonatkozó részletszabályok; |
| --- | --- |

g)

a határidők számítására és időtartamára vonatkozó részletszabályok;

| h) | a valamely határozat visszavonására vagy az uniós védjegyek lajstromában szereplő bejegyzés törlésére irányuló eljárás; |
| --- | --- |

h)

a valamely határozat visszavonására vagy az uniós védjegyek lajstromában szereplő bejegyzés törlésére irányuló eljárás;

| i) | a Hivatal előtti eljárások újrafelvételére vonatkozó részletszabályok; |
| --- | --- |

i)

a Hivatal előtti eljárások újrafelvételére vonatkozó részletszabályok;

| j) | a közös képviselő kijelölésének feltételei és az arra vonatkozó eljárások, azon feltételek, amelyek alapján az alkalmazottak és hivatásos képviselők képviseleti meghatalmazást nyújthatnak be, valamint az említett meghatalmazás tartalma, továbbá azok a körülmények, amelyek esetén valamely személy törölhető a hivatásos képviselők listájából; |
| --- | --- |

j)

a közös képviselő kijelölésének feltételei és az arra vonatkozó eljárások, azon feltételek, amelyek alapján az alkalmazottak és hivatásos képviselők képviseleti meghatalmazást nyújthatnak be, valamint az említett meghatalmazás tartalma, továbbá azok a körülmények, amelyek esetén valamely személy törölhető a hivatásos képviselők listájából;

| k) | az együttes védjeggyel, tanúsító védjeggyel vagy hitelesítési jeggyel kapcsolatos alapbejelentésen és alaplajstromozáson alapuló nemzetközi lajstromozásra irányuló eljárások részletszabályai, valamint a valamely nemzetközi lajstromozással szembeni felszólalás benyújtására vagy vizsgálatára irányuló eljárás. |
| --- | --- |

k)

az együttes védjeggyel, tanúsító védjeggyel vagy hitelesítési jeggyel kapcsolatos alapbejelentésen és alaplajstromozáson alapuló nemzetközi lajstromozásra irányuló eljárások részletszabályai, valamint a valamely nemzetközi lajstromozással szembeni felszólalás benyújtására vagy vizsgálatára irányuló eljárás.

II. CÍM

FELSZÓLALÁSI ELJÁRÁS ÉS A HASZNÁLAT IGAZOLÁSA

2. cikk

Felszólalás

(1)   A 207/2009/EK rendelet 8. cikke szerint egy vagy több korábbi védjegy vagy egyéb jogok alapján felszólalás nyújtható be, feltéve, hogy a 207/2009/EK rendelet 41. cikke szerint felszólalást benyújtó jogosultak vagy feljogosított személyek valamennyi korábbi védjegyre vagy jogra jogosultak azt megtenni. Ha valamely korábbi védjegynek egynél több jogosultja van (társjogosultság), vagy ha valamely korábbi jogot több mint egy személy gyakorolhat, a 207/2009/EK rendelet 41. cikke szerinti felszólalást a jogosultak vagy a feljogosított személyek bármelyike vagy mindegyike benyújthatja.

(2)   A felszólalás a következőket tartalmazza:

| a) | a felszólalással megtámadott bejelentés ügyszáma és az uniós védjegy bejelentőjének neve; |
| --- | --- |

a)

a felszólalással megtámadott bejelentés ügyszáma és az uniós védjegy bejelentőjének neve;

| b) | a felszólalás alapját képező korábbi védjegy vagy jog egyértelmű azonosítása, konkrétan:






  i. | amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerinti valamely korábbi védjegy, a korábbi védjegy ügyszáma vagy lajstromszáma, annak jelzése, hogy a korábbi védjegy lajstromozva van-e vagy lajstromozás iránti bejelentés tárgyát képezi-e, valamint annak a tagállamnak a feltüntetése, ideértve indokolt esetben a Benelux-államokat is, amelyben vagy amelyre kiterjedő hatállyal a korábbi védjegy oltalom alatt áll, vagy adott esetben annak feltüntetése, hogy uniós védjegyről van szó; |
| --- | --- | --- |

b)

a felszólalás alapját képező korábbi védjegy vagy jog egyértelmű azonosítása, konkrétan:

i.

amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerinti valamely korábbi védjegy, a korábbi védjegy ügyszáma vagy lajstromszáma, annak jelzése, hogy a korábbi védjegy lajstromozva van-e vagy lajstromozás iránti bejelentés tárgyát képezi-e, valamint annak a tagállamnak a feltüntetése, ideértve indokolt esetben a Benelux-államokat is, amelyben vagy amelyre kiterjedő hatállyal a korábbi védjegy oltalom alatt áll, vagy adott esetben annak feltüntetése, hogy uniós védjegyről van szó;

| ii. | amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése c) pontja szerinti közismert védjegy, annak a tagállamnak (azoknak a tagállamoknak) a megjelölése, ahol a védjegy közismert, és a védjegy megjelenítése; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése c) pontja szerinti közismert védjegy, annak a tagállamnak (azoknak a tagállamoknak) a megjelölése, ahol a védjegy közismert, és a védjegy megjelenítése;

| iii. | amennyiben a felszólalás alapja a jogosult engedélyének hiánya a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint, annak a területnek a megjelölése, ahol a korábbi védjegy oltalom alatt áll, a védjegy megjelenítése, valamint adott esetben annak feltüntetése, hogy a korábbi védjegy bejelentés tárgya vagy lajstromozták, amely esetben a bejelentés ügyszámát, illetve a lajstromszámot is meg kell adni; |
| --- | --- |

iii.

amennyiben a felszólalás alapja a jogosult engedélyének hiánya a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint, annak a területnek a megjelölése, ahol a korábbi védjegy oltalom alatt áll, a védjegy megjelenítése, valamint adott esetben annak feltüntetése, hogy a korábbi védjegy bejelentés tárgya vagy lajstromozták, amely esetben a bejelentés ügyszámát, illetve a lajstromszámot is meg kell adni;

| iv. | amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdése szerinti valamely korábbi védjegy vagy más megjelölés, annak megjelölése, hogy milyen jogról van szó, a korábbi védjegy vagy megjelölés megjelenítése, és annak jelzése, hogy a korábbi védjegyre vagy megjelölésre vonatkozó jog az egész Unióban vagy csak egy vagy több tagállamban áll fenn, és az utóbbi esetben e tagállamok megnevezése; |
| --- | --- |

iv.

amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdése szerinti valamely korábbi védjegy vagy más megjelölés, annak megjelölése, hogy milyen jogról van szó, a korábbi védjegy vagy megjelölés megjelenítése, és annak jelzése, hogy a korábbi védjegyre vagy megjelölésre vonatkozó jog az egész Unióban vagy csak egy vagy több tagállamban áll fenn, és az utóbbi esetben e tagállamok megnevezése;

| v. | amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4a) bekezdése szerinti valamely korábbi eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés, annak feltüntetése, hogy milyen megjelölésről vagy jelzésről van szó, a korábbi eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megjelenítése, és annak jelzése, hogy az adott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés az egész Unióban vagy csak egy vagy több tagállamban áll-e oltalom alatt, és az utóbbi esetben e tagállamok megnevezése; |
| --- | --- |

v.

amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4a) bekezdése szerinti valamely korábbi eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés, annak feltüntetése, hogy milyen megjelölésről vagy jelzésről van szó, a korábbi eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megjelenítése, és annak jelzése, hogy az adott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés az egész Unióban vagy csak egy vagy több tagállamban áll-e oltalom alatt, és az utóbbi esetben e tagállamok megnevezése;

| c) | a felszólalás alapja egy olyan értelmű nyilatkozat formájában, miszerint a felszólaló fél által hivatkozott korábbi védjegyek vagy jogok mindegyike vonatkozásában teljesülnek a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (1), (3), (4), (4a) vagy (5) bekezdése szerinti követelmények; |
| --- | --- |

c)

a felszólalás alapja egy olyan értelmű nyilatkozat formájában, miszerint a felszólaló fél által hivatkozott korábbi védjegyek vagy jogok mindegyike vonatkozásában teljesülnek a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (1), (3), (4), (4a) vagy (5) bekezdése szerinti követelmények;

| d) | korábbi védjegybejelentés vagy -lajstromozás esetében a korábbi védjegy benyújtásának és, ha rendelkezésre áll, lajstromozásának és elsőbbségének időpontja; |
| --- | --- |

d)

korábbi védjegybejelentés vagy -lajstromozás esetében a korábbi védjegy benyújtásának és, ha rendelkezésre áll, lajstromozásának és elsőbbségének időpontja;

| e) | a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4a) bekezdése szerinti korábbi jogok esetében a lajstromozásra irányuló bejelentés időpontja, vagy ha ez az időpont nem áll rendelkezésre, az oltalom megadásának időpontja; |
| --- | --- |

e)

a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4a) bekezdése szerinti korábbi jogok esetében a lajstromozásra irányuló bejelentés időpontja, vagy ha ez az időpont nem áll rendelkezésre, az oltalom megadásának időpontja;

| f) | korábbi védjegybejelentés vagy -lajstromozás esetében a korábbi védjegy lajstromozás vagy bejelentés szerinti megjelenítése; ha a korábbi védjegy színes, a megjelenítésnek is annak kell lennie; |
| --- | --- |

f)

korábbi védjegybejelentés vagy -lajstromozás esetében a korábbi védjegy lajstromozás vagy bejelentés szerinti megjelenítése; ha a korábbi védjegy színes, a megjelenítésnek is annak kell lennie;

| g) | azon áruk és szolgáltatások megjelölése, amelyeken az egyes felszólalási okok alapulnak; |
| --- | --- |

g)

azon áruk és szolgáltatások megjelölése, amelyeken az egyes felszólalási okok alapulnak;

| h) | a felszólaló félre vonatkozóan:






  i. | a felszólaló fél azonosítása az (EU) 2017/1431 bizottsági végrehajtási rendelet (7) 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően; |
| --- | --- | --- |

h)

a felszólaló félre vonatkozóan:

i.

a felszólaló fél azonosítása az (EU) 2017/1431 bizottsági végrehajtási rendelet (7) 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

| ii. | ha a felszólaló fél képviselőt bízott meg, vagy ha a képviselet a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alapján kötelező, a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

ii.

ha a felszólaló fél képviselőt bízott meg, vagy ha a képviselet a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alapján kötelező, a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

| iii. | ha a felszólalást a védjegy használatára feljogosított személy vagy olyan személy terjeszti elő, aki a vonatkozó uniós jogszabályok vagy nemzeti jogszabályok alapján jogosult valamely korábbi jog gyakorlására, egy ilyen értelmű nyilatkozat és a felszólalás benyújtására vonatkozó felhatalmazás vagy jogosultság feltüntetése; |
| --- | --- |

iii.

ha a felszólalást a védjegy használatára feljogosított személy vagy olyan személy terjeszti elő, aki a vonatkozó uniós jogszabályok vagy nemzeti jogszabályok alapján jogosult valamely korábbi jog gyakorlására, egy ilyen értelmű nyilatkozat és a felszólalás benyújtására vonatkozó felhatalmazás vagy jogosultság feltüntetése;

| i) | azon áruk és szolgáltatások megjelölése, amelyek ellen a felszólalás irányul; ilyen megjelölés hiányában úgy kell tekinteni, hogy a felszólalás a felszólalás tárgyát képező uniós védjegybejelentésben szereplő minden áru és szolgáltatás ellen irányul. |
| --- | --- |

i)

azon áruk és szolgáltatások megjelölése, amelyek ellen a felszólalás irányul; ilyen megjelölés hiányában úgy kell tekinteni, hogy a felszólalás a felszólalás tárgyát képező uniós védjegybejelentésben szereplő minden áru és szolgáltatás ellen irányul.

(3)   Amennyiben a felszólalás alapja egynél több korábbi védjegy vagy jog, a (2) bekezdést minden ilyen védjegyre, megjelölésre, eredetmegjelölésre vagy földrajzi jelzésre alkalmazni kell.

(4)   A felszólalás tartalmazhat továbbá egy indokolással ellátott nyilatkozatot, amely ismerteti a felszólalást alátámasztó okokat, tényeket, érveket és azok bizonyítékait.

3. cikk

Nyelvhasználat a felszólalási eljárás során

A felszólaló fél vagy a bejelentő a felszólalási eljárás kontradiktórius részének a 6. cikk (1) bekezdése szerinti kezdőidőpontját megelőzően tájékoztathatja a Hivatalt arról, hogy a bejelentő és a felszólaló fél a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (7) bekezdése alapján másik eljárási nyelvben állapodott meg. Ha a felszólalás nem a szóban forgó nyelven került benyújtásra, a bejelentő kérelmezheti, hogy felszólaló fél nyújtsa be a felszólalás e nyelven készült fordítását. Az ilyen értelmű kérelemnek legkésőbb a felszólalási eljárás kontradiktórius részének megkezdésére előírt időpontig meg kell érkeznie a Hivatalhoz. A Hivatal meghatározza azt a határidőt, amelyen belül a felszólaló félnek be kell nyújtania a fordítást. Ha a felszólaló fél a fordítást nem nyújtja be, vagy késedelmesen nyújtja be, az eljárásnak a 207/2009/EK rendelet 119. cikkével összhangban meghatározott nyelve (eljárási nyelv) nem változik.

4. cikk

A felszólalási eljárásban részt vevő felek tájékoztatása

A felszólaló fél által benyújtott felszólalást és minden dokumentumot, valamint az elfogadhatóság megállapítása előtt a Hivatal által valamely félnek címzett valamennyi közlést a Hivatal a felszólalás benyújtásáról szóló tájékoztatás részeként megküldi a másik félnek is.

5. cikk

A felszólalás elfogadhatósága

(1)   Ha a felszólalás díját a 207/2009/EK rendelet 41. cikkének (1) bekezdésében meghatározott felszólalási határidőn belül nem fizették meg, a felszólalást be nem nyújtottnak kell tekinteni. Ha a felszólalás díját a felszólalási határidő lejártát követően fizették meg, azt a felszólaló fél részére vissza kell téríteni.

(2)   Ha a felszólalást a felszólalási határidő lejártát követően nyújtják be, a Hivatal a felszólalást mint nem elfogadhatót elutasítja.

(3)   Ha a felszólalást a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (5) bekezdésében foglalt előírás ellenére nem a Hivatal nyelveinek egyikén nyújtják be, vagy ha a felszólalás nem felel meg e rendelet 2. cikke (2) bekezdése a), b) vagy c) pontjának, és e hiányosságokat a felszólalási határidő lejárta előtt nem orvosolják, a Hivatal a felszólalást mint nem elfogadhatót elutasítja.

(4)   Amennyiben a felszólaló fél nem nyújtja be a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (6) bekezdése által előírt fordítást, a felszólalást mint nem elfogadhatót el kell utasítani. Amennyiben a felszólaló fél hiányos fordítást nyújt be, a felszólalás le nem fordított része nem vehető figyelembe az elfogadhatóság vizsgálatánál.

(5)   Ha a felszólalás nem felel meg a 2. cikk (2) bekezdésének d)–h) pontjában foglalt rendelkezéseknek, a Hivatal értesíti erről a felszólaló felet, és két hónapos határidőn belül történő hiánypótlásra hívja fel. Ha a hiányokat nem pótolják a megjelölt határidőn belül, a Hivatal a felszólalást mint nem elfogadhatót elutasítja.

(6)   A Hivatal a bejelentőt tájékoztatja az (1) bekezdés szerinti minden olyan megállapításról, mely szerint a felszólalás be nem nyújtottnak tekintendő, és minden olyan határozatról, melynek értelmében az a (2), a (3), a (4) vagy az (5) bekezdés alapján elfogadhatatlanság okán elutasításra került. Amennyiben valamely felszólalás a 6. cikk (1) bekezdése szerinti kézbesítést megelőzően a (2), a (3), a (4) vagy az (5) bekezdés alapján mint nem elfogadható teljes egészében elutasításra kerül, a Hivatal nem határoz a költségekről.

6. cikk

A felszólalási eljárás kontradiktórius részének megindítása és az eljárás azt megelőző lezárása

(1)   Ha a felszólalást az 5. cikk értelmében elfogadhatónak nyilvánítják, a Hivatal értesítést küld a feleknek, amelyben tájékoztatja őket arról, hogy a felszólalási eljárás kontradiktórius része az értesítés kézhezvételétől számított két hónap elteltével kezdődik. Ez a határidő legfeljebb 24 hónapra hosszabbítható meg, ha a két hónapos határidő lejárta előtt mindkét fél kéri a meghosszabbítást.

(2)   Ha a bejelentést az (1) bekezdésben említett határidőn belül visszavonják vagy olyan árukra vagy szolgáltatásokra korlátozzák, amelyek nem tárgyai a felszólalásnak, vagy a Hivatalt tájékoztatják a felek közötti megegyezésről, vagy a bejelentést párhuzamos eljárásban elutasítják, a felszólalási eljárás lezárásra kerül.

(3)   Ha az (1) bekezdésben említett határidőn belül a bejelentő korlátozza a bejelentését azáltal, hogy töröl néhány olyan árut vagy szolgáltatást, amely ellen a felszólalás irányul, a Hivatal felszólítja a felszólaló felet, hogy az általa megállapított határidőn belül nyilatkozzon, fenntartja-e a felszólalását, és ha igen, mely fennmaradó áruk vagy szolgáltatások tekintetében. Ha a felszólaló fél a korlátozásra való tekintettel visszavonja a felszólalását, a felszólalási eljárás lezárul.

(4)   Ha a felszólalási eljárás a (2) vagy a (3) bekezdés alapján az (1) bekezdésben említett határidő lejárta előtt lezárul, a Hivatal nem határoz a költségekről.

(5)   Ha a felszólalási eljárás a bejelentésnek a (2) bekezdés szerinti visszavonása vagy korlátozása miatt vagy a felszólalásnak a (3) bekezdés szerinti visszavonása miatt az (1) bekezdésben említett határidő lejárta előtt lezárul, a felszólalási díjat vissza kell téríteni.

7. cikk

A felszólalás alátámasztása

(1)   A Hivatalnak lehetőséget kell adnia a felszólaló félnek arra, hogy benyújtsa a felszólalása alátámasztására szolgáló tényeket, bizonyítékokat és érveket, vagy kiegészítse a 2. cikk (4) bekezdése alapján már benyújtott bármely tényt, bizonyítékot vagy érvet. Ennek érdekében a Hivatalnak meg kell állapítania egy határidőt, amely nem lehet kevesebb két hónapnál attól az időponttól kezdve, amikor a felszólalási eljárás kontradiktórius része a 6. cikk (1) bekezdése értelmében megkezdődik.

(2)   Az (1) bekezdésben említett határidőn belül a felszólaló fél benyújtja a korábbi védjegye vagy joga létezésének, érvényességének és az oltalom terjedelmének bizonyítékát, valamint a felszólalásra való jogosultságát igazoló bizonyítékot. A felszólaló fél különösen az alábbi bizonyítékokat nyújtja be:

| a) | ha a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése a), illetve b) pontjának értelmében vett korábbi védjegy, amely nem uniós védjegy, a benyújtásának vagy lajstromozásának bizonyítéka az alábbiakkal igazolva:






  i. | a megfelelő benyújtási bizonylat vagy az azon igazgatási szerv által kibocsátott egyenértékű dokumentum másolata, amelyhez a bejelentést benyújtották, ha a védjegyet még nem vették lajstromba; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

ha a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése a), illetve b) pontjának értelmében vett korábbi védjegy, amely nem uniós védjegy, a benyújtásának vagy lajstromozásának bizonyítéka az alábbiakkal igazolva:

i.

a megfelelő benyújtási bizonylat vagy az azon igazgatási szerv által kibocsátott egyenértékű dokumentum másolata, amelyhez a bejelentést benyújtották, ha a védjegyet még nem vették lajstromba; vagy

| ii. | ha a korábbi védjegyet lajstromba vették, a megfelelő lajstromozási igazolás és adott esetben a legújabb megújítási igazolás másolata, amelyből kitűnik, hogy a védjegy oltalmának időtartama meghaladja az (1) bekezdésben említett határidőt vagy annak bármilyen meghosszabbítását, vagy a védjegyet lajstromba vevő igazgatási szerv által kibocsátott egyenértékű dokumentum másolata; |
| --- | --- |

ii.

ha a korábbi védjegyet lajstromba vették, a megfelelő lajstromozási igazolás és adott esetben a legújabb megújítási igazolás másolata, amelyből kitűnik, hogy a védjegy oltalmának időtartama meghaladja az (1) bekezdésben említett határidőt vagy annak bármilyen meghosszabbítását, vagy a védjegyet lajstromba vevő igazgatási szerv által kibocsátott egyenértékű dokumentum másolata;

| b) | ha a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti közismert védjegy, annak bizonyítéka, hogy az említett védjegy közismert a vonatkozó területen az e rendelet 2. cikke (2) bekezdése g) pontjának megfelelően megjelölt áruk vagy szolgáltatások tekintetében; |
| --- | --- |

b)

ha a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti közismert védjegy, annak bizonyítéka, hogy az említett védjegy közismert a vonatkozó területen az e rendelet 2. cikke (2) bekezdése g) pontjának megfelelően megjelölt áruk vagy szolgáltatások tekintetében;

| c) | ha a felszólalás alapja a jogosult hozzájárulásának hiánya a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésében említettek szerint, a felszólaló fél korábbi védjegyre vonatkozó tulajdonjogának és az ügynökkel vagy képviselővel fennálló kapcsolatának bizonyítéka; |
| --- | --- |

c)

ha a felszólalás alapja a jogosult hozzájárulásának hiánya a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésében említettek szerint, a felszólaló fél korábbi védjegyre vonatkozó tulajdonjogának és az ügynökkel vagy képviselővel fennálló kapcsolatának bizonyítéka;

| d) | ha a felszólalás alapja egy korábbi jog a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdésében említettek szerint, az említett jognak a helyi jelentőségűt meghaladó mértékű kereskedelmi forgalomban való használatára, valamint megszerzésére, folyamatos fennállására és oltalmi hatályára vonatkozó bizonyíték, ideértve – amennyiben a korábbi jogra valamely tagállam joga alapján hivatkoznak – a hivatkozott nemzeti jog tartalmának világos megjelölését a vonatkozó rendelkezések vagy ítélkezési gyakorlat kiadásának csatolásával; |
| --- | --- |

d)

ha a felszólalás alapja egy korábbi jog a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdésében említettek szerint, az említett jognak a helyi jelentőségűt meghaladó mértékű kereskedelmi forgalomban való használatára, valamint megszerzésére, folyamatos fennállására és oltalmi hatályára vonatkozó bizonyíték, ideértve – amennyiben a korábbi jogra valamely tagállam joga alapján hivatkoznak – a hivatkozott nemzeti jog tartalmának világos megjelölését a vonatkozó rendelkezések vagy ítélkezési gyakorlat kiadásának csatolásával;

| e) | ha a felszólalás alapja egy korábbi eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4a) bekezdésében említettek szerint, a szóban forgó eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megszerzésére, folyamatos fennállására és oltalmi hatályára vonatkozó bizonyíték, ideértve – amennyiben a korábbi eredetmegjelölésre vagy földrajzi jelzésre valamely tagállam joga alapján hivatkoznak – a hivatkozott nemzeti jog tartalmának világos megjelölését a releváns rendelkezések vagy ítélkezési gyakorlat kiadásának csatolásával; |
| --- | --- |

e)

ha a felszólalás alapja egy korábbi eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4a) bekezdésében említettek szerint, a szóban forgó eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megszerzésére, folyamatos fennállására és oltalmi hatályára vonatkozó bizonyíték, ideértve – amennyiben a korábbi eredetmegjelölésre vagy földrajzi jelzésre valamely tagállam joga alapján hivatkoznak – a hivatkozott nemzeti jog tartalmának világos megjelölését a releváns rendelkezések vagy ítélkezési gyakorlat kiadásának csatolásával;

| f) | ha a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése szerinti jó hírnévvel rendelkező védjegy, az e bekezdés a) pontjában említett bizonyíték mellett az azt igazoló bizonyíték, hogy a védjegy az Unióban vagy az érintett tagállamban jó hírnévvel rendelkezik az e rendelet 2. cikke (2) bekezdése g) pontjának megfelelően megjelölt áruk vagy szolgáltatások tekintetében, valamint arra utaló bizonyíték vagy érv, hogy a bejelentés tárgyát képező védjegy alapos ok nélküli használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét. |
| --- | --- |

f)

ha a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése szerinti jó hírnévvel rendelkező védjegy, az e bekezdés a) pontjában említett bizonyíték mellett az azt igazoló bizonyíték, hogy a védjegy az Unióban vagy az érintett tagállamban jó hírnévvel rendelkezik az e rendelet 2. cikke (2) bekezdése g) pontjának megfelelően megjelölt áruk vagy szolgáltatások tekintetében, valamint arra utaló bizonyíték vagy érv, hogy a bejelentés tárgyát képező védjegy alapos ok nélküli használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.

(3)   Ha a korábbi jogokra vonatkozó bejelentés benyújtásával vagy az ilyen jogok lajstromozásával kapcsolatos, a (2) bekezdés a) pontjában vagy – adott esetben – a (2) bekezdés d) vagy e) pontjában említett bizonyíték, illetve a releváns nemzeti jog tartalmával kapcsolatos bizonyíték a Hivatal által elismert forrásból online hozzáférhető, a felszólaló fél a bizonyítékot az említett forrásra való hivatkozás révén is szolgáltathatja.

(4)   A benyújtásra, lajstromozásra vagy megújításra vonatkozó bármely, a (2) bekezdés a), d) vagy e) pontjában említett igazolást vagy azzal egyenértékű dokumentumot, továbbá a jog megszerzését és az oltalom hatályát szabályozó, a (2) bekezdés d) és e) pontjában említett alkalmazandó nemzeti jogszabályban foglalt rendelkezéseket – ideértve a (3) bekezdésben említett, online elérhető bizonyítékokat is – az eljárás nyelvén kell benyújtani, vagy a szóban forgó dokumentumokhoz és bizonyítékokhoz csatolni kell az eljárás nyelvén készült fordítást. A fordítást a felszólaló félnek kérés nélkül, az eredeti dokumentum benyújtására rendelkezésre álló határidőn belül be kell nyújtania. A felszólaló fél által a felszólalás alátámasztására benyújtott bármely más bizonyítékra az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 24. cikke alkalmazandó. A vonatkozó határidőn túl benyújtott fordítások nem vehetők figyelembe.

(5)   A Hivatal nem veszi figyelembe azokat az írásbeli beadványokat, illetve a beadványok azon részét, amelyeket a Hivatal által az (1) bekezdésben megállapított határidőn belül nem nyújtottak be az eljárás nyelvén, illetve amelyekhez e határidőn belül nem mellékelték az eljárás nyelvén készült fordítást.

8. cikk

A felszólalás vizsgálata

(1)   Ha a felszólaló fél a 7. cikk (1) bekezdésében említett határidőn belül nem nyújtott be bizonyítékot, vagy ha a benyújtott bizonyíték nyilvánvalóan irreleváns vagy nyilvánvalóan elégtelen ahhoz, hogy a 7. cikk (2) bekezdésében foglalt követelményeknek a korábbi jogok bármelyike tekintetében megfeleljen, a felszólalást mint megalapozatlant el kell utasítani.

(2)   Ha a Hivatal a felszólalást az (1) bekezdés alapján nem utasítja el, továbbítja a bejelentőnek a felszólaló fél beadványát, és felszólítja, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hivatal által megállapított határidőn belül.

(3)   Ha a bejelentő nem nyújt be észrevételeket, a Hivatal a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján határoz a felszólalásról.

(4)   A Hivatal közli a bejelentő által benyújtott észrevételeket a felszólaló féllel, és – ha ezt szükségesnek ítéli – felszólítja őt, hogy a Hivatal által megjelölt határidőn belül válaszoljon azokra.

(5)   Ha a 7. cikk (1) bekezdésében említett határidő lejártát követően a felszólaló fél a határidőn belül benyújtott releváns tényeket vagy bizonyítékot kiegészítő, a 7. cikk (2) bekezdésében megállapított ugyanazon követelménnyel kapcsolatos tényeket vagy bizonyítékot nyújt be, a Hivatal a 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdésében szereplő mérlegelési jogkörének gyakorlásával dönti el, hogy elfogadja-e ezeket a kiegészítő tényeket és bizonyítékokat. E célból a Hivatal figyelembe veszi különösen az eljárás szakaszát, valamint azt, hogy az említett tények és bizonyítékok első ránézésre relevánsnak tűnnek-e az ügy kimenetele szempontjából, továbbá hogy a tények és bizonyítékok késedelmes benyújtása elfogadható okokkal magyarázható-e.

(6)   Ha a Hivatal az adott körülmények között szükségesnek tartja, felszólítja a kérelmezőt, hogy válaszul további észrevételeket terjesszen elő.

(7)   Ha a Hivatal a felszólalást az (1) bekezdés alapján nem utasította el, ugyanakkor a felszólaló fél által benyújtott bizonyítékok nem elégségesek ahhoz, hogy a 7. cikk alapján a felszólalást a korábbi jogok bármelyike tekintetében alátámasszák, a felszólalást mint megalapozatlant el kell utasítani.

(8)   A 6. cikk (2) és (3) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a felszólalási eljárás kontradiktórius részének kezdőnapja után. Amennyiben a bejelentő a megtámadott bejelentést vissza kívánja vonni vagy korlátozni szeretné, azt egy külön dokumentumban kell megtennie.

(9)   Indokolt esetben a Hivatal felszólíthatja a feleket, hogy meghatározott kérdésekre korlátozzák az észrevételeiket, amely esetben lehetővé kell tennie a feleknek, hogy a többi kérdést az eljárás későbbi szakaszában vessék fel. A Hivatal nem köteles tájékoztatni a feleket arról a lehetőségről, hogy benyújthatnak bizonyos releváns tényeket vagy bizonyítékokat, amelyeket korábban elmulasztottak benyújtani.

9. cikk

Több felszólalás

(1)   Ha ugyanazzal az uniós védjegybejelentéssel kapcsolatban több felszólalást is benyújtottak, a felszólalásokat a Hivatal egy eljárásban vizsgálhatja meg. A Hivatal a későbbiekben úgy is határozhat, hogy a felszólalásokat külön-külön vizsgálja meg.

(2)   Ha egy vagy több felszólalás előzetes vizsgálatából az állapítható meg, hogy az uniós védjegyként lajstromozni kívánt megjelölés feltehetően nem részesülhet oltalomban a bejelentésben foglalt árujegyzékben szereplő áruk vagy szolgáltatások vagy azok egy része tekintetében, a Hivatal a szóban forgó bejelentés ellen irányuló többi felszólalási eljárást felfüggesztheti. A Hivatal a felfüggesztéssel érintett felszólaló feleket tájékoztatja minden releváns, a folyamatban lévő eljárásokkal összefüggő határozatáról.

(3)   Az (1) bekezdésben említett, bejelentést elutasító határozat jogerőre emelkedésével azokat a felszólalásokat, amelyekkel kapcsolatban a (2) bekezdésnek megfelelően az eljárást felfüggesztették, elintézettnek kell tekinteni, és erről az érintett felszólaló feleket tájékoztatni kell. A felszólalások ily módon történő elintézését a 207/2009/EK rendelet 85. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában érdemi határozathoz nem vezető ügynek kell tekinteni.

(4)   A Hivatal a felszólalás díjának 50 %-át visszatéríti mindazoknak a felszólaló feleknek, akiknek a felszólalását a (3) bekezdésnek megfelelően elintézettnek kell tekinteni, feltéve, hogy az adott felszólalással kapcsolatos eljárás felfüggesztése az eljárás kontradiktórius részének kezdete előtt történt.

10. cikk

A használat igazolása

(1)   A valamely korábbi védjegy használatának igazolása iránt a 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) vagy (3) bekezdése szerint benyújtott kérelem csak akkor fogadható el, ha azt külön dokumentumban szereplő feltétlen kérésként, a Hivatal által e rendelet 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően meghatározott határidőn belül nyújtják be.

(2)   Amennyiben a bejelentő kérelmezte valamely korábbi védjegy használatának igazolását a 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt követelmények szerint, a Hivatalnak fel kell szólítania a felszólaló felet, hogy a Hivatal által meghatározott határidőn belül nyújtsa be a szükséges igazolást. Ha a felszólaló fél a határidő lejártát megelőzően nem nyújtja be a bizonyítékokat vagy a használat elmaradásának megindokolását, vagy a benyújtott bizonyítékok, illetve indokok nyilvánvalóan elégtelenek vagy irrelevánsak, a Hivatal a felszólalást, amennyiben az a korábbi védjegyen alapul, elutasítja.

(3)   A használat igazolására szolgáló adatoknak és bizonyítékoknak meg kell határozniuk az ellentartott védjegy használatának helyét, idejét, kiterjedését és jellegét azon áruk vagy szolgáltatások tekintetében, amelyek kapcsán a védjegyet lajstromozták, és amelyek a felszólalás alapjául szolgálnak.

(4)   A (3) bekezdésben említett bizonyítékokat az 55. cikk (2) bekezdésével, valamint a 63. és a 64. cikkel összhangban kell benyújtani, és a bizonyítékoknak az olyan igazoló iratokra és tárgyi bizonyítékokra kell szorítkozniuk, mint például csomagolóanyagok, címkék, árjegyzékek, katalógusok, számlák, fényképek, újsághirdetések és a 207/2009/EK rendelet 78. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett írásbeli nyilatkozatok.

(5)   A használat igazolása iránti kérelem a felszólalás alapjával kapcsolatos észrevételekkel egyidejűleg is benyújtható. Az ilyen észrevételeket a használat igazolására válaszként adott észrevételekkel együtt is be lehet nyújtani.

(6)   Ha a felszólaló fél a bizonyítékokat nem a felszólalási eljárás nyelvén nyújtotta be, a Hivatal felhívhatja a felszólaló felet, hogy az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 24. cikkének megfelelően nyújtsa be a bizonyítékoknak az eljárás nyelvén készült fordítását.

(7)   Ha a (2) bekezdésben említett határidő lejártát követően a felszólaló fél a határidőn belül benyújtott releváns adatokat vagy bizonyítékot kiegészítő, a (3) bekezdésben megállapított ugyanazon követelménnyel kapcsolatos adatokat vagy bizonyítékot nyújt be, a Hivatal a 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdésében szereplő mérlegelési jogkörének gyakorlásával dönti el, hogy elfogadja-e a szóban forgó kiegészítő adatokat vagy bizonyítékokat. E célból a Hivatal figyelembe veszi különösen az eljárás szakaszát, valamint azt, hogy az említett adatok, illetve bizonyítékok első ránézésre relevánsnak tűnnek-e az ügy kimenetele szempontjából, továbbá hogy az adatok, illetve a bizonyítékok késedelmes benyújtása elfogadható okokkal magyarázható-e.

III. CÍM

A BEJELENTÉS MÓDOSÍTÁSA

11. cikk

A bejelentés módosítása

(1)   A bejelentés módosítására irányuló, a 207/2009/EK rendelet 43. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a bejelentés ügyszáma; |
| --- | --- |

a)

a bejelentés ügyszáma;

| b) | a bejelentő neve és címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban; |
| --- | --- |

b)

a bejelentő neve és címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban;

| c) | a bejelentés módosítandó elemének megjelölése és az elem a módosított formában; |
| --- | --- |

c)

a bejelentés módosítandó elemének megjelölése és az elem a módosított formában;

| d) | ha a módosítás a védjegy megjelenítésére vonatkozik, a módosított megjelenítés az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 3. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

d)

ha a módosítás a védjegy megjelenítésére vonatkozik, a módosított megjelenítés az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 3. cikkének megfelelően.

(2)   Ha a bejelentés módosításával kapcsolatos követelmények nem teljesülnek, a Hivatal értesíti a bejelentőt a hiányosságról és meghatározza a hiányosság orvoslásának határidejét. Ha a kérelmező a hiányosságot a megjelölt határidőn belül nem orvosolja, a Hivatal a módosítási kérelmet elutasítja.

(3)   Ha a módosított védjegybejelentést a 207/2009/EK rendelet 43. cikkének (2) bekezdése szerint közzéteszik, e rendelet 2–10. cikkének rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.

(4)   Az ugyanazon kérelmező által benyújtott két vagy több védjegybejelentés ugyanazon elemének módosítása egyetlen kérelem benyújtásával is kérelmezhető.

(5)   Az (1), a (2) és a (4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a bejelentő által meghatalmazott képviselő nevének, illetve üzleti címének kijavítása iránti kérelmekre.

IV. CÍM

MEGSZŰNÉS ÉS TÖRLÉS VAGY ÁTRUHÁZÁS

12. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem

(1)   A 207/2009/EK rendelet 56. cikke alapján a Hivatalhoz benyújtott, a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

| a) | annak az uniós védjegynek a lajstromszáma, amely oltalma megszűnésének megállapítását, illetve amelynek törlését kérik, továbbá a jogosult neve; |
| --- | --- |

a)

annak az uniós védjegynek a lajstromszáma, amely oltalma megszűnésének megállapítását, illetve amelynek törlését kérik, továbbá a jogosult neve;

| b) | a kérelem alapja egy olyan értelmű nyilatkozat formájában, miszerint teljesülnek a 207/2009/EK rendelet 51., 52., 53., 73., 74., 74i., illetve 74j. cikke szerinti követelmények; |
| --- | --- |

b)

a kérelem alapja egy olyan értelmű nyilatkozat formájában, miszerint teljesülnek a 207/2009/EK rendelet 51., 52., 53., 73., 74., 74i., illetve 74j. cikke szerinti követelmények;

| c) | a kérelmezővel kapcsolatban:






  i. | a kérelmező azonosítása az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban; |
| --- | --- | --- |

c)

a kérelmezővel kapcsolatban:

i.

a kérelmező azonosítása az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban;

| ii. | ha a kérelmező képviselőt bízott meg, vagy ha a képviselet a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alapján kötelező, a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

ii.

ha a kérelmező képviselőt bízott meg, vagy ha a képviselet a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alapján kötelező, a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

| d) | azon áruk vagy szolgáltatások megjelölése, amelyek vonatkozásában az oltalom megszűnésének megállapítását, illetve a védjegy törlését kérik; ilyen megjelölés hiányában úgy tekintik, hogy a kérelem a megtámadott uniós védjeggyel jelölt minden áru vagy szolgáltatás ellen irányul. |
| --- | --- |

d)

azon áruk vagy szolgáltatások megjelölése, amelyek vonatkozásában az oltalom megszűnésének megállapítását, illetve a védjegy törlését kérik; ilyen megjelölés hiányában úgy tekintik, hogy a kérelem a megtámadott uniós védjeggyel jelölt minden áru vagy szolgáltatás ellen irányul.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott követelmények mellett a viszonylagos kizáró okon alapuló törlési kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a 207/2009/EK rendelet 53. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem esetében azon korábbi jog megjelölése, amelyen a kérelem alapul, e rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban, amely értelemszerűen alkalmazandó az ilyen kérelemre; |
| --- | --- |

a)

a 207/2009/EK rendelet 53. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem esetében azon korábbi jog megjelölése, amelyen a kérelem alapul, e rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban, amely értelemszerűen alkalmazandó az ilyen kérelemre;

| b) | a 207/2009/EK rendelet 53. cikke (2) bekezdése szerinti kérelem esetében a kérelem alapjául szolgáló korábbi jog természetének feltüntetése, a korábbi jog bemutatása, és annak jelzése, hogy ez a korábbi jog az egész Unióban, vagy csak egy vagy több tagállamban érvényes-e, és az utóbbi esetben az érintett tagállamok megnevezése; |
| --- | --- |

b)

a 207/2009/EK rendelet 53. cikke (2) bekezdése szerinti kérelem esetében a kérelem alapjául szolgáló korábbi jog természetének feltüntetése, a korábbi jog bemutatása, és annak jelzése, hogy ez a korábbi jog az egész Unióban, vagy csak egy vagy több tagállamban érvényes-e, és az utóbbi esetben az érintett tagállamok megnevezése;

| c) | a 2. cikk (2) bekezdésének d)–g) pontja szerinti részletek, amelyek értelemszerűen alkalmazandók az ilyen kérelemre; |
| --- | --- |

c)

a 2. cikk (2) bekezdésének d)–g) pontja szerinti részletek, amelyek értelemszerűen alkalmazandók az ilyen kérelemre;

| d) | ha a kérelmet a védjegy használatára feljogosított személy vagy olyan személy terjeszti elő, aki a vonatkozó uniós jogszabályok vagy nemzeti jogszabályok alapján jogosult valamely korábbi jog gyakorlására, a kérelem benyújtására vonatkozó felhatalmazás vagy jogosultság feltüntetése. |
| --- | --- |

d)

ha a kérelmet a védjegy használatára feljogosított személy vagy olyan személy terjeszti elő, aki a vonatkozó uniós jogszabályok vagy nemzeti jogszabályok alapján jogosult valamely korábbi jog gyakorlására, a kérelem benyújtására vonatkozó felhatalmazás vagy jogosultság feltüntetése.

(3)   Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 53. cikke szerinti törlési kérelem egynél több korábbi védjegyen vagy korábbi jogon alapul, az (1) bekezdés b) pontját és a (2) bekezdést minden ilyen védjegyre vagy jogra alkalmazni kell.

(4)   A kérelem továbbá tartalmazhat egy indokolással ellátott nyilatkozatot, amely ismerteti az alapjául szolgáló tényeket, érveket és azok bizonyítékait.

13. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a törlésre irányuló eljárás során használt nyelvek

A megszűnés megállapítását vagy a védjegy törlését kérő személy vagy az uniós védjegy jogosultja a 17. cikk (1) bekezdésében említett közlésnek az uniós védjegy jogosultja általi kézhezvételét követő két hónapon belül tájékoztathatja a Hivatalt arról, hogy a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (7) bekezdése alapján másik eljárási nyelvben állapodtak meg. Ha a kérelem nem a szóban forgó nyelven került benyújtásra, a védjegy jogosultja kérelmezheti, hogy kérelmező nyújtsa be a kérelem e nyelven készült fordítását. Az ilyen értelmű kérelemnek a 17. cikk (1) bekezdésében említett közlésnek az uniós védjegy jogosultja általi kézhezvételét követő két hónapon belül meg kell érkeznie a Hivatalhoz. A Hivatal meghatározza azt a határidőt, amelyen belül a kérelmezőnek be kell nyújtania a fordítást. Amennyiben a kérelmező a fordítást nem nyújtja be, vagy késedelmesen nyújtja be, az eljárás nyelve nem változik.

14. cikk

A felek tájékoztatása a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelemről

A megszűnés megállapítása vagy törlés iránti kérelmet és a kérelmező által benyújtott minden dokumentumot, valamint az elfogadhatóság megállapítása előtt a Hivatal által valamely félnek címzett valamennyi közlést a Hivatal megküldi a másik félnek is a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem benyújtásáról szóló tájékoztatásként.

15. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem elfogadhatósága

(1)   Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 56. cikkének (2) bekezdésében előírt díjat nem fizették meg, a Hivatal felhívja a kérelmezőt, hogy az általa megadott határidőn belül fizesse meg a díjat. Ha az előírt díjat nem fizetik be a megadott határidőn belül, a Hivatal tájékoztatja a kérelmezőt, hogy a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet nem tekinti benyújtottnak. Ha a díjat a meghatározott határidőn túl fizették meg, azt a kérelmező részére visszatérítik.

(2)   Ha a kérelmet a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (5) bekezdésében foglalt előírás ellenére nem a Hivatal nyelveinek egyikén nyújtják be, vagy ha a kérelem nem felel meg e rendelet 12. cikke (1) bekezdése a) vagy b) pontjának, illetve adott esetben e rendelet 12. cikke (2) bekezdése a) vagy b) pontjának, a Hivatal a kérelmet mint nem elfogadhatót elutasítja.

(3)   Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 119. cikke (6) bekezdésének második albekezdésében előírt fordítást nem nyújtják be a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem benyújtásának időpontjától számított egy hónapon belül, a Hivatal a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet mint nem elfogadhatót elutasítja.

(4)   Ha a kérelem nem felel meg a 12. cikk (1) bekezdésének c) pontjában, illetve a 12. cikk (2) bekezdésének c) vagy d) pontjában foglalt rendelkezéseknek, a Hivatal erről értesíti a kérelmezőt, és felszólítja, hogy két hónapon belül orvosolja a hiányosságokat. Ha a hiányosságok orvoslása nem történik meg az említett határidőn belül, a Hivatal a kérelmet mint nem elfogadhatót elutasítja.

(5)   A Hivatal a kérelmezőt és az uniós védjegy jogosultját tájékoztatja az (1) bekezdés szerinti minden olyan megállapításról, mely szerint az oltalom megszűnésének megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet be nem nyújtottnak tekintik, és minden olyan döntésről, melynek értelmében az oltalom megszűnésének megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet a (2), a (3) vagy a (4) bekezdés alapján elfogadhatatlanság okán elutasítják. Amennyiben valamely, az oltalom megszűnésének megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem a (2), a (3) vagy a (4) bekezdés alapján mint nem elfogadható a 17. cikk (1) bekezdése szerinti kézbesítést megelőzően teljes egészében elutasításra kerül, a Hivatal nem határoz a költségekről.

16. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem alátámasztása

(1)   A kérelmező a megszűnés megállapítására, illetve törlésre irányuló eljárás kontradiktórius részének lezárulásáig benyújtja a kérelmet alátámasztó tényeket, bizonyítékokat és érveket. A kérelmező különösen az alábbiakat nyújtja be:

| a) | a 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének b) vagy c) pontja vagy 52. cikke alapján benyújtott kérelem esetében a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem alapjául szolgáló okokat alátámasztó tényeket, érveket és bizonyítékokat; |
| --- | --- |

a)

a 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének b) vagy c) pontja vagy 52. cikke alapján benyújtott kérelem esetében a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem alapjául szolgáló okokat alátámasztó tényeket, érveket és bizonyítékokat;

| b) | a 207/2009/EK rendelet 53. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem esetében az e rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében előírt bizonyítékokat, a 7. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezések értelemszerű alkalmazásával; |
| --- | --- |

b)

a 207/2009/EK rendelet 53. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem esetében az e rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében előírt bizonyítékokat, a 7. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezések értelemszerű alkalmazásával;

| c) | a 207/2009/EK rendelet 53. cikkének (2) bekezdése szerinti kérelem esetében a releváns korábbi jog megszerzésére, folyamatos fennállására és oltalmi hatályára vonatkozó bizonyítékokat, valamint az arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy a kérelmező jogosult a kérelem benyújtására, ideértve – amennyiben a korábbi jogra nemzeti jog alapján hivatkoznak – a hivatkozott nemzeti jog tartalmának világos megjelölését a vonatkozó rendelkezések vagy jogszabályok kiadásának csatolásával. Ha a korábbi jogra vonatkozó bejelentés benyújtásával vagy az ilyen jogok lajstromozásával kapcsolatos, a 207/2009/EK rendelet 53. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti bizonyítékok, illetve a releváns nemzeti jog tartalmával kapcsolatos bizonyítékok a Hivatal által elismert forrásból online hozzáférhetők, a kérelmező a bizonyítékokat az említett forrásra való hivatkozás révén is szolgáltathatja. |
| --- | --- |

c)

a 207/2009/EK rendelet 53. cikkének (2) bekezdése szerinti kérelem esetében a releváns korábbi jog megszerzésére, folyamatos fennállására és oltalmi hatályára vonatkozó bizonyítékokat, valamint az arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy a kérelmező jogosult a kérelem benyújtására, ideértve – amennyiben a korábbi jogra nemzeti jog alapján hivatkoznak – a hivatkozott nemzeti jog tartalmának világos megjelölését a vonatkozó rendelkezések vagy jogszabályok kiadásának csatolásával. Ha a korábbi jogra vonatkozó bejelentés benyújtásával vagy az ilyen jogok lajstromozásával kapcsolatos, a 207/2009/EK rendelet 53. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti bizonyítékok, illetve a releváns nemzeti jog tartalmával kapcsolatos bizonyítékok a Hivatal által elismert forrásból online hozzáférhetők, a kérelmező a bizonyítékokat az említett forrásra való hivatkozás révén is szolgáltathatja.

(2)   A korábbi jogokra vonatkozó bejelentés benyújtásával vagy az ilyen jogok lajstromozásával vagy megújításával kapcsolatos bizonyítékokat, illetve adott esetben a releváns nemzeti jog tartalmával kapcsolatos bizonyítékokat – ideértve az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett, online elérhető bizonyítékokat is – az eljárás nyelvén kell benyújtani, vagy be kell nyújtani e bizonyítékoknak az eljárás nyelvén készült fordítását. A fordítást a kérelmezőnek kérés nélkül, a szóban forgó bizonyítékok benyújtásától számított egy hónapon belül be kell nyújtania. A kérelmező által kérelmének alátámasztására benyújtott, illetve a 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, oltalom megszűnésének megállapítására irányuló kérelem esetében a megtámadott uniós védjegy jogosultja által benyújtott minden más bizonyítékra az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 24. cikke alkalmazandó. A vonatkozó határidőn túl benyújtott fordítások nem vehetők figyelembe.

17. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem érdemi vizsgálata

(1)   Ha a kérelmet elfogadhatónak nyilvánítják a 15. cikk értelmében, a Hivatal közleményt küld a feleknek, amelyben tájékoztatja őket arról, hogy a megszűnési, illetve törlési eljárás kontradiktórius része megkezdődött, és felhívja az uniós védjegy jogosultját, hogy meghatározott határidőn belül nyújtsa be észrevételeit.

(2)   Ha a Hivatal a 207/2009/EK rendelet 57. cikke (1) bekezdésével összhangban felszólította valamelyik felet, hogy egy meghatározott határidőn belül nyújtsa be észrevételeit, és az adott fél az említett határidőn belül nem terjeszt elő észrevételt, a Hivatal az eljárás kontradiktórius részét lezárja és a megszűnésről vagy törlésről a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján határoz.

(3)   Ha a kérelmező nem nyújtotta be a kérelem alátámasztásához szükséges tényeket, érveket vagy bizonyítékokat, a Hivatal a kérelmet mint megalapozatlant elutasítja.

(4)   A 62. cikk sérelme nélkül a felek által benyújtott minden észrevételt meg kell küldeni a másik érintett félnek.

(5)   Ha a jogosult lemond a 12. cikk szerinti kérelem tárgyát képező uniós védjegyről abból a célból, hogy a védjegy csak a kérelem által nem érintett árukra vagy szolgáltatásokra terjedjen ki, vagy ha az uniós védjegyet egy párhuzamos eljárás keretében törlik, illetve ha a védjegy oltalma lejár, az eljárás lezárásra kerül, kivéve, ha a 207/2009/EK rendelet 50. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó, vagy ha a kérelmező igazolja, hogy jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy az ügyben érdemi határozat szülessen.

(6)   Ha a jogosult egyes, a kérelem tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások törlése révén részlegesen lemond az uniós védjegyről, a Hivatal felszólítja a kérelmezőt, hogy az általa megállapított határidőn belül nyilatkozzon, fenntartja-e a kérelmet, és ha igen, mely fennmaradó áruk vagy szolgáltatások tekintetében. Ha a kérelmező a lemondásra tekintettel visszavonja kérelmét, vagy a Hivatal értesítést kap arról, hogy megegyezés jött létre a felek között, az eljárás lezárásra kerül.

(7)   Amennyiben a jogosult le kíván mondani a megtámadott uniós védjegyről, azt egy külön dokumentumban kell megtennie.

(8)   A 8. cikk (9) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

18. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló több kérelem

(1)   Ha ugyanazon uniós védjeggyel kapcsolatban több megszűnés megállapítására vagy törlésre irányuló kérelmet is benyújtottak, a kérelmeket a Hivatal egy eljárásban is vizsgálhatja. A Hivatal a későbbiekben úgy is határozhat, hogy a kérelmeket külön eljárásban vizsgálja.

(2)   A 9. cikk (2), (3) és (4) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

19. cikk

A használat igazolása a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelemmel kapcsolatban

(1)   A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, a megszűnés megállapítására irányuló kérelem esetében a Hivatal felszólítja az uniós védjegy jogosultját, hogy az általa megadott határidőn belül szolgáltasson bizonyítékot a védjegy tényleges használatára vagy arra, hogy a használat alapos indokkal maradt el. Ha a jogosult a határidő lejártát megelőzően nem nyújtja be a bizonyítékokat vagy a használat elmaradásának indoklását, illetve ha a benyújtott bizonyítékok vagy indokok nyilvánvalóan elégtelenek vagy irrelevánsak, az uniós védjegy oltalma megszűnik. E rendelet 10. cikkének (3), (4), (6) és (7) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

(2)   A valamely korábbi védjegy használatának igazolása iránt a 207/2009/EK rendelet 57. cikkének (2) vagy (3) bekezdése szerint benyújtott kérelem csak akkor fogadható el, ha azt az uniós védjegy jogosultja külön dokumentumban szereplő feltétlen kérésként, a Hivatal által e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően meghatározott határidőn belül nyújtja be. Amennyiben az uniós védjegy jogosultja a 207/2009/EK rendelet 57. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelően kérelmezte valamely korábbi védjegy használatának igazolását vagy a használat elmaradásának megfelelő megindokolását, a Hivatalnak fel kell szólítania a törlést kérő felet, hogy a Hivatal által meghatározott határidőn belül nyújtsa be a szükséges bizonyítékokat. Ha a törlést kérő fél a határidő lejártát megelőzően nem nyújtja be a bizonyítékokat vagy a használat elmaradásának indokolását, illetve ha a benyújtott bizonyítékok vagy indokok nyilvánvalóan elégtelenek vagy irrelevánsak, a Hivatal a törlés iránti kérelmet, amennyiben az a korábbi védjegyen alapul, elutasítja. E rendelet 10. cikkének (3)–(7) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

20. cikk

Átruházás iránti kérelem

(1)   Amennyiben valamely védjegy jogosultja a 207/2009/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével és (2) bekezdésének a) pontjával összhangban törlés helyett átruházásért folyamodik, e rendelet 12–19. cikkének rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.

(2)   Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint kérelmezett átruházást a Hivatal vagy valamely uniós védjegybíróság részben vagy teljes egészében engedélyezi és a határozat vagy ítélet jogerőssé vált, a Hivatalnak gondoskodnia kell az uniós védjegy ennek eredményeként megvalósuló részleges vagy teljes átruházásának a lajstromba történő bejegyzéséről és közzétételéről.

V. CÍM

FELLEBBEZÉSI ELJÁRÁS

21. cikk

Fellebbezési kérelem

(1)   A 207/2009/EK rendelet 60. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtott fellebbezésnek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a fellebbező neve és címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a fellebbező neve és címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

| b) | képviselő megbízása esetén a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

b)

képviselő megbízása esetén a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

| c) | ha a képviselet a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alapján kötelező, a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

c)

ha a képviselet a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alapján kötelező, a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

| d) | a fellebbezéssel érintett határozat világos és egyértelmű megjelölése, feltüntetve a határozat meghozatalának időpontját és azon eljárás ügyszámát, amelyben a fellebbezéssel érintett határozatot hozták; |
| --- | --- |

d)

a fellebbezéssel érintett határozat világos és egyértelmű megjelölése, feltüntetve a határozat meghozatalának időpontját és azon eljárás ügyszámát, amelyben a fellebbezéssel érintett határozatot hozták;

| e) | amennyiben a fellebbezéssel érintett határozatot csak részben vitatják, azon áruk vagy szolgáltatások világos és egyértelmű megjelölése, amelyek tekintetében a fellebbezéssel érintett határozatot vitatják. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a fellebbezéssel érintett határozatot csak részben vitatják, azon áruk vagy szolgáltatások világos és egyértelmű megjelölése, amelyek tekintetében a fellebbezéssel érintett határozatot vitatják.

(2)   Amennyiben a fellebbezést az Uniónak egy, az eljárás nyelvétől eltérő hivatalos nyelvén nyújtják be, a fellebbezőnek a fellebbezéssel érintett határozat kézbesítésének napjától számított négy hónapon belül be kell nyújtania a fordítását.

(3)   Ha az ellenérdekű fél hiányában zajló (ex parte) eljárásban a fellebbezéssel érintett határozatot az eljárás nyelvétől eltérő másik hivatalos nyelven hozták meg, a fellebbező a fellebbezést akár az eljárás nyelvén, akár a fellebbezéssel érintett határozat nyelvén benyújthatja; mindkét esetben a fellebbezés során használt nyelv lesz a fellebbezési eljárás nyelve, és a (2) bekezdés nem alkalmazandó.

(4)   Ellenérdekű fél részvételével zajló eljárásban a fellebbezési kérelmet kézbesítik az ellenérdekű félnek, amint a fellebbezést benyújtották.

22. cikk

A fellebbezés indokolása

(1)   A fellebbezés alapjául szolgáló okokat megjelölő, a 207/2009/EK rendelet 60. cikke (1) bekezdésének negyedik mondata alapján benyújtott írásbeli nyilatkozatban világosan és egyértelműen meg kell adni a következőket:

| a) | az a fellebbezési eljárás, amelyre vonatkozik, megjelölve a megfelelő fellebbezés számát vagy a fellebbezéssel érintett határozatot az e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott követelményeknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az a fellebbezési eljárás, amelyre vonatkozik, megjelölve a megfelelő fellebbezés számát vagy a fellebbezéssel érintett határozatot az e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott követelményeknek megfelelően;

| b) | a fellebbezés azon indokai, amelyek alapján a megtámadott határozat megsemmisítését kérik az e rendelet 21. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően meghatározott korlátok között; |
| --- | --- |

b)

a fellebbezés azon indokai, amelyek alapján a megtámadott határozat megsemmisítését kérik az e rendelet 21. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően meghatározott korlátok között;

| c) | a hivatkozott okok alátámasztására szolgáló tények, bizonyítékok és érvek, az 55. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően benyújtva. |
| --- | --- |

c)

a hivatkozott okok alátámasztására szolgáló tények, bizonyítékok és érvek, az 55. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően benyújtva.

(2)   Az indokolást a fellebbezési eljárásnak a 21. cikk (2) és (3) bekezdése alapján megállapított nyelvén kell benyújtani. Amennyiben az indokolást az Unió valamely másik hivatalos nyelvén nyújtják be, a fellebbezőnek az eredeti indokolás benyújtásától számított egy hónapon belül be kell nyújtania a fordítását.

23. cikk

A fellebbezés elfogadhatósága

(1)   A fellebbezési tanács a fellebbezést mint nem elfogadhatót elutasítja, ha:

| a) | a fellebbezést a fellebbezéssel érintett határozat kézbesítésének napjától számított két hónapon belül nem nyújtották be; |
| --- | --- |

a)

a fellebbezést a fellebbezéssel érintett határozat kézbesítésének napjától számított két hónapon belül nem nyújtották be;

| b) | a fellebbezés nem felel meg a 207/2009/EK rendelet 58. vagy 59. cikkének, vagy az e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének d) pontjában és 21. cikkének (2) és (3) bekezdésében szereplő rendelkezéseknek, kivéve, ha ezeket a hiányosságokat a fellebbezéssel érintett határozat kézbesítésének napjától számított négy hónapon belül orvosolják; |
| --- | --- |

b)

a fellebbezés nem felel meg a 207/2009/EK rendelet 58. vagy 59. cikkének, vagy az e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének d) pontjában és 21. cikkének (2) és (3) bekezdésében szereplő rendelkezéseknek, kivéve, ha ezeket a hiányosságokat a fellebbezéssel érintett határozat kézbesítésének napjától számított négy hónapon belül orvosolják;

| c) | a fellebbezés nem felel meg a 21. cikk (1) bekezdésének a), b), c) és e) pontjában szereplő követelményeknek, és a fellebbező a fellebbezési tanács ez irányú tájékoztatása ellenére sem orvosolta ezeket a hiányosságokat a fellebbezési tanács által erre megadott határidőn belül; |
| --- | --- |

c)

a fellebbezés nem felel meg a 21. cikk (1) bekezdésének a), b), c) és e) pontjában szereplő követelményeknek, és a fellebbező a fellebbezési tanács ez irányú tájékoztatása ellenére sem orvosolta ezeket a hiányosságokat a fellebbezési tanács által erre megadott határidőn belül;

| d) | vagy d) az indokolást a fellebbezéssel érintett határozat kézbesítésének napjától számított négy hónapon belül nem nyújtották be; |
| --- | --- |

d)

vagy d) az indokolást a fellebbezéssel érintett határozat kézbesítésének napjától számított négy hónapon belül nem nyújtották be;

| e) | az indokolás nem felel meg a 22. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában szereplő követelményeknek, és a fellebbező a fellebbezési tanács ez irányú tájékoztatása ellenére sem orvosolta ezeket a hiányosságokat a fellebbezési tanács által erre megadott határidőn belül, illetve nem nyújtotta be az indokolás fordítását az eredeti indokolás benyújtásától számított egy hónapon belül a 22. cikk (2) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

e)

az indokolás nem felel meg a 22. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában szereplő követelményeknek, és a fellebbező a fellebbezési tanács ez irányú tájékoztatása ellenére sem orvosolta ezeket a hiányosságokat a fellebbezési tanács által erre megadott határidőn belül, illetve nem nyújtotta be az indokolás fordítását az eredeti indokolás benyújtásától számított egy hónapon belül a 22. cikk (2) bekezdésének megfelelően.

(2)   Amennyiben a fellebbezés elfogadhatatlannak tűnik, azon fellebbezési tanács elnöke, amelyik részére az ügyet a 35. cikk (1) bekezdése alapján kiosztották, kérheti a fellebbezési tanácsot, hogy haladéktalanul döntsön a fellebbezés elfogadhatóságáról, mielőtt az ellenérdekű félnek a fellebbezést vagy az indokolást kézbesítenék.

(3)   A fellebbezési tanács a fellebbezést be nem nyújtottnak nyilvánítja, ha a fellebbezési díjat a 207/2009/EK rendelet 60. cikke (1) bekezdésének első mondatában meghatározott határidőn túl fizetik meg. Ebben az esetben e cikk (2) bekezdése alkalmazandó.

24. cikk

Válaszbeadvány

(1)   Ellenérdekű fél részvételével zajló eljárásokban az ellenérdekű fél a fellebbező indokolásának kézbesítéstől számított két hónapon belül válaszbeadványt nyújthat be. Kivételes esetben ez a határidő az ellenérdekű fél indokolással ellátott kérelmére meghosszabbítható.

(2)   A válaszbeadványnak tartalmaznia kell az ellenérdekű fél nevét és címét az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően, és értelemszerűen meg kell felelnie az e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában, 22. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében szereplő feltételeknek.

25. cikk

Csatlakozó fellebbezés

(1)   Amennyiben az ellenérdekű fél a 207/2009/EK rendelet 60. cikkének (2) bekezdése alapján olyan okra hivatkozva kéri a megtámadott határozat megsemmisítését vagy megváltoztatását, amely a fellebbezésben nem szerepel, ezt a csatlakozó fellebbezést a válaszbeadvány benyújtására vonatkozóan e rendelet 24. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kell benyújtania.

(2)   A csatlakozó fellebbezést a válaszbeadványtól különálló dokumentumban kell benyújtani.

(3)   A csatlakozó fellebbezésnek tartalmaznia kell az ellenérdekű fél nevét és címét az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően, és értelemszerűen meg kell felelnie az e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének b)–e) pontjában, valamint 22. cikkében szereplő feltételeknek.

(4)   A csatlakozó fellebbezés mint nem elfogadható elutasításra kerül, ha:

| a) | az (1) bekezdésben meghatározott határidőn túl nyújtották be; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben meghatározott határidőn túl nyújtották be;

| b) | a (2) bekezdésben vagy a 21. cikk (1) bekezdésének d) pontjában szereplő követelmények figyelmen kívül hagyásával nyújtották be; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben vagy a 21. cikk (1) bekezdésének d) pontjában szereplő követelmények figyelmen kívül hagyásával nyújtották be;

| c) | nem felel meg a (3) bekezdésében szereplő követelményeknek, és az ellenérdekű fél a fellebbezési tanács ez irányú tájékoztatása ellenére sem orvosolta ezeket a hiányosságokat a fellebbezési tanács által erre megadott határidőn belül, illetve nem nyújtotta be a csatlakozó fellebbezés és a vonatkozó indokolás fordítását az eredeti csatlakozó fellebbezés benyújtásától számított egy hónapon belül. |
| --- | --- |

c)

nem felel meg a (3) bekezdésében szereplő követelményeknek, és az ellenérdekű fél a fellebbezési tanács ez irányú tájékoztatása ellenére sem orvosolta ezeket a hiányosságokat a fellebbezési tanács által erre megadott határidőn belül, illetve nem nyújtotta be a csatlakozó fellebbezés és a vonatkozó indokolás fordítását az eredeti csatlakozó fellebbezés benyújtásától számított egy hónapon belül.

(5)   A fellebbezőt fel kell szólítani, hogy a kézbesítés napjától számított két hónapon belül tegye meg észrevételeit az ellenérdekű fél csatlakozó fellebbezésével kapcsolatban. Különleges körülmények között a fellebbezési tanács a fellebbező indokolással ellátott kérelmére meghosszabbíthatja ezt a határidőt. A 26. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

26. cikk

Válasz és viszonválasz az ellenérdekű felek közötti eljárásokban

(1)   A fellebbezőnek a válaszbeadvány kézbesítésétől számított két héten belül benyújtott, indokolással ellátott kérelmére a fellebbezési tanács a 207/2009/EK rendelet 63. cikkének (2) bekezdése alapján engedélyezheti a fellebbezőnek, hogy a fellebbezési tanács által meghatározott határidőn belül válaszával kiegészítse az indokolást.

(2)   Ilyen esetben a fellebbezési tanácsnak az ellenérdekű fél számára is engedélyeznie kell, hogy válaszbeadványát a fellebbezési tanács által meghatározott határidőn belül viszonválasszal egészítse ki.

27. cikk

A fellebbezés vizsgálata

(1)   Az ellenérdekű fél hiányában zajló eljárásokban és a fellebbezés tárgyát képező áruk és szolgáltatások vonatkozásában a fellebbezési tanács a 207/2009/EK rendelet 40. cikke (3) bekezdésének megfelelően a 207/2009/EK rendelet 37. cikke alapján jár el, ha a védjegybejelentésre vonatkozóan olyan elutasítási okot hoz fel, amelyre az említett rendelkezés alkalmazása során a fellebbezéssel érintett határozatban nem hivatkoztak.

(2)   Az ellenérdekű fél részvételével zajló eljárásban a fellebbezés és adott esetben a csatlakozó fellebbezés vizsgálata az indokolásban és adott esetben a csatlakozó fellebbezésben hivatkozott indokokra korlátozódik. A felek által fel nem vetett jogkérdéseket a fellebbezési tanács csak abban az esetben vizsgálja, ha lényeges eljárási követelményeket érintenek, vagy ha a felek által előadott tényekre, bizonyítékokra és érvekre tekintettel a 207/2009/EK rendelet helyes alkalmazásának biztosításához szükség van e kérdések tisztázására.

(3)   A fellebbezés vizsgálata kiterjed a következőkkel kapcsolatos állításokra és kérelmekre is, feltéve, hogy a fellebbezés indokolásában vagy adott esetben a csatlakozó fellebbezésben felvetették őket, és hogy a Hivatalnak a fellebbezéssel érintett határozatot hozó szervezeti egységei, illetve munkatársai előtt folyó eljárásban történő felvetésükre kellő időben sor került:

| a) | használat révén szerzett megkülönböztető képesség a 207/2009/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében és 52. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint; |
| --- | --- |

a)

használat révén szerzett megkülönböztető képesség a 207/2009/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében és 52. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint;

| b) | a korábbi védjegy használat útján szerzett piaci ismertsége a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásában; |
| --- | --- |

b)

a korábbi védjegy használat útján szerzett piaci ismertsége a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásában;

| c) | a használat igazolása a 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) és (3) bekezdése vagy a 207/2009/EK rendelet 57. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

c)

a használat igazolása a 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) és (3) bekezdése vagy a 207/2009/EK rendelet 57. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében.

(4)   A 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdésével összhangban a fellebbezési tanács csak akkor fogadhat el első alkalommal előterjesztett tényeket és bizonyítékokat, ha az említett tények és bizonyítékok megfelelnek az alábbi követelményeknek:

| a) | első ránézésre relevánsnak tűnnek az ügy kimenetele szempontjából; valamint |
| --- | --- |

a)

első ránézésre relevánsnak tűnnek az ügy kimenetele szempontjából; valamint

| b) | alapos indok miatt nem lettek kellő időben benyújtva, különösen, ha csupán kiegészítik azokat a releváns tényeket és bizonyítékokat, amelyeket már kellő időben benyújtottak, vagy azért kerülnek benyújtásra, hogy a fellebbezéssel érintett határozatban első fokon hivatalból tett vagy vizsgált megállapításokat vitassák. |
| --- | --- |

b)

alapos indok miatt nem lettek kellő időben benyújtva, különösen, ha csupán kiegészítik azokat a releváns tényeket és bizonyítékokat, amelyeket már kellő időben benyújtottak, vagy azért kerülnek benyújtásra, hogy a fellebbezéssel érintett határozatban első fokon hivatalból tett vagy vizsgált megállapításokat vitassák.

(5)   A fellebbezési tanács legkésőbb a fellebbezésről vagy adott esetben a csatlakozó fellebbezésről szóló határozata meghozatalakor dönt a megtámadott védjegyoltalomnak a kérelmező vagy a jogosult által a fellebbezési eljárás során a 207/2009/EK rendelet 43., 44. és 50. cikkével összhangban bejelentett korlátozására, megosztására vagy az oltalomról való részleges lemondásra vonatkozó kérelmekről. Ha a fellebbezési tanács elfogadja a korlátozást, megosztást vagy részleges lemondást, haladéktalanul értesíti a lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egységet és az ugyanazon védjegyre vonatkozó párhuzamos eljárásokkal foglalkozó szervezeti egységeket.

28. cikk

A fellebbezési tanács közlései

(1)   A fellebbezési tanácsnak a fellebbezés vizsgálata során vagy az eljárások békés rendezésének elősegítésére tett közléseit az előadó készíti elő és azt a fellebbezési tanács nevében, a fellebbezési tanács elnökével egyetértésben az előadó írja alá.

(2)   Amennyiben valamely fellebbezési tanács a felekkel a ténybeli vagy jogi kérdésekre vonatkozó előzetes véleményét illetően kommunikál, jeleznie kell, hogy az ilyen közlés számára nem kötelező erejű.

29. cikk

Közérdekű kérdésekre vonatkozó megjegyzések

A fellebbezési tanács hivatalból vagy a Hivatal ügyvezető igazgatójának indokolással ellátott, írásbeli kérésére felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy megjegyzéseket fűzzön azokhoz a közérdekű kérdésekhez, amelyek az előtte folyamatban lévő eljárások során felmerülnek. A feleknek jogukban áll benyújtani az ügyvezető igazgató megjegyzéseire vonatkozó észrevételeiket.

30. cikk

A feltétlen kizáró okok vizsgálatának újbóli megnyitása

(1)   Ha az ellenérdekű fél hiányában zajló eljárásokban a fellebbezési tanács úgy ítéli meg, hogy a védjegybejelentésben felsorolt árukra vagy szolgáltatásokra olyan feltétlen kizáró ok lehet alkalmazandó, amely nem képezi a fellebbezés tárgyát, értesíti a bejelentés vizsgálatáért felelős személyt, aki dönthet úgy, hogy a 207/2009/EK rendelet 40. cikkének (3) bekezdése alapján újból megnyitja a vizsgálatot az említett áruk vagy szolgáltatások tekintetében.

(2)   Ha felszólalási osztály valamely határozata képezi a fellebbezés tárgyát, és a fellebbezési tanács úgy ítéli meg, hogy a védjegybejelentésben felsorolt áruk vagy szolgáltatások mindegyike vagy némelyike tekintetében feltétlen kizáró ok áll fenn, indokolással ellátott közbenső határozattal és a 207/2009/EK rendelet 58. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül felfüggesztheti a fellebbezési eljárást és a megtámadott bejelentést visszautalhatja az adott bejelentés vizsgálatáért felelős elbírálónak azzal az ajánlással, hogy a 207/2009/EK rendelet 40. cikkének (3) bekezdése alapján nyissa meg újból a vizsgálatot.

(3)   Amennyiben a megtámadott bejelentést a (2) bekezdés alkalmazásában visszautalták, az elbíráló haladéktalanul értesíti a fellebbezési tanácsot arról, hogy a megtámadott bejelentés vizsgálatát újból megnyitotta-e. Amennyiben a vizsgálat újbóli megnyitására sor került, a fellebbezési eljárás továbbra is fel lesz függesztve mindaddig, amíg az elbíráló meg nem hozta határozatát, és – ha a megtámadott bejelentést részben vagy teljes egészében elutasítja – amíg az elbíráló e határozata jogerőre nem emelkedik.

31. cikk

Fellebbezés elsőbbségi vizsgálata

(1)   A fellebbező vagy az ellenérdekű fél indokolással ellátott kérésére és a másik fél meghallgatását követően a fellebbezési tanács dönthet úgy, hogy az ügy különös sürgősségére és körülményeire tekintettel a fellebbezést elsőbbséggel vizsgálja meg, a 23. és a 26. cikk rendelkezéseinek, köztük a határidőkre vonatkozó rendelkezéseknek a sérelme nélkül.

(2)   A fellebbezés elsőbbségi vizsgálatára irányuló kérelem a fellebbezési eljárás során bármikor benyújtható. A kérelmet külön dokumentumban kell benyújtani, és azt a sürgősségre és az ügy sajátos körülményeire vonatkozó bizonyítékokkal alá kell támasztani.

32. cikk

A fellebbezési tanács határozatának alaki követelményei

A fellebbezési tanács határozatának a következőket kell tartalmaznia:

| a) | annak megjelölése, hogy a határozatot a fellebbezési tanács hozta; |
| --- | --- |

a)

annak megjelölése, hogy a határozatot a fellebbezési tanács hozta;

| b) | a határozathozatal napja; |
| --- | --- |

b)

a határozathozatal napja;

| c) | a felek és képviselőik neve; |
| --- | --- |

c)

a felek és képviselőik neve;

| d) | a vonatkozó fellebbezés száma és a fellebbezéssel érintett határozat megjelölése a 21. cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott követelményeknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

a vonatkozó fellebbezés száma és a fellebbezéssel érintett határozat megjelölése a 21. cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott követelményeknek megfelelően;

| e) | a fellebbezési tanács összetételének megjelölése; |
| --- | --- |

e)

a fellebbezési tanács összetételének megjelölése;

| f) | a határozat meghozatalában részt vevő elnök és tagok neve és – a 39. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül – aláírása, feltüntetve azt is, hogy ki volt az ügy előadója, vagy ha a határozatot egyetlen tag hozta, a határozatot meghozó tag neve és aláírása; |
| --- | --- |

f)

a határozat meghozatalában részt vevő elnök és tagok neve és – a 39. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül – aláírása, feltüntetve azt is, hogy ki volt az ügy előadója, vagy ha a határozatot egyetlen tag hozta, a határozatot meghozó tag neve és aláírása;

| g) | az irodavezető neve és aláírása, vagy adott esetben az irodavezető nevében aláíró irodai tag neve és aláírása; |
| --- | --- |

g)

az irodavezető neve és aláírása, vagy adott esetben az irodavezető nevében aláíró irodai tag neve és aláírása;

| h) | a felek által előterjesztett tények és érvek összefoglalása; |
| --- | --- |

h)

a felek által előterjesztett tények és érvek összefoglalása;

| i) | a határozat indokolása; |
| --- | --- |

i)

a határozat indokolása;

| j) | a fellebbezési tanács határozata, amely szükség esetén a költségek viseléséről is rendelkezik. |
| --- | --- |

j)

a fellebbezési tanács határozata, amely szükség esetén a költségek viseléséről is rendelkezik.

33. cikk

A fellebbezési díj visszatérítése

A fellebbezés díjat a fellebbezési tanács határozata alapján vissza kell téríteni, ha:

| a) | a fellebbezés a 207/2009/EK rendelet 60. cikke (1) bekezdésének második mondata alapján nem tekinthető benyújtottnak; |
| --- | --- |

a)

a fellebbezés a 207/2009/EK rendelet 60. cikke (1) bekezdésének második mondata alapján nem tekinthető benyújtottnak;

| b) | a Hivatal határozathozatalra jogosult munkatársa vagy szervezeti egysége, aki vagy amely a megtámadott határozatot elfogadta, a 207/2009/EK rendelet 61. cikkének (1) bekezdése értelmében kijavítja a határozatot vagy a 207/2009/EK rendelet 80. cikkének alkalmazásában visszavonja a határozatot; |
| --- | --- |

b)

a Hivatal határozathozatalra jogosult munkatársa vagy szervezeti egysége, aki vagy amely a megtámadott határozatot elfogadta, a 207/2009/EK rendelet 61. cikkének (1) bekezdése értelmében kijavítja a határozatot vagy a 207/2009/EK rendelet 80. cikkének alkalmazásában visszavonja a határozatot;

| c) | a fellebbezési tanácsnak az e rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett ajánlása nyomán sor került a vizsgálati eljárásnak a 207/2009/EK rendelet 40. cikkének (3) bekezdése szerinti újbóli megnyitására, és ezt követően a megtámadott bejegyzést az elbíráló jogerős határozata elutasította, aminek következtében a fellebbezés okafogyottá vált; |
| --- | --- |

c)

a fellebbezési tanácsnak az e rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett ajánlása nyomán sor került a vizsgálati eljárásnak a 207/2009/EK rendelet 40. cikkének (3) bekezdése szerinti újbóli megnyitására, és ezt követően a megtámadott bejegyzést az elbíráló jogerős határozata elutasította, aminek következtében a fellebbezés okafogyottá vált;

| d) | a fellebbezési tanács a visszatérítést lényeges eljárási hibára tekintettel méltányosnak tartja. |
| --- | --- |

d)

a fellebbezési tanács a visszatérítést lényeges eljárási hibára tekintettel méltányosnak tartja.

34. cikk

A fellebbezéssel érintett határozat kijavítása és visszavonása

(1)   Amennyiben egy ellenérdekű fél hiányában zajló eljárás során a fellebbezést nem utasítják el a 23. cikk (1) bekezdése alapján, a fellebbezési tanács a 207/2009/EK rendelet 61. cikkének alkalmazásában továbbítja a fellebbezést és a fellebbezés indokolását a Hivatal azon munkatársának vagy szervezeti egységének, aki vagy amely a megtámadott határozatot elfogadta.

(2)   Ha a Hivatal azon munkatársa vagy szervezeti egysége, aki vagy amely a fellebbezéssel érintett határozatot elfogadta, úgy határoz, hogy a 207/2009/EK rendelet 61. cikkének (1) bekezdése értelmében kijavítja a határozatot, erről haladéktalanul értesíti a fellebbezési tanácsot.

(3)   Ha a Hivatal azon munkatársa vagy szervezeti egysége, aki vagy amely a fellebbezéssel érintett határozatot elfogadta, a 207/2009/EK rendelet 80. cikkének (2) bekezdése alapján megindította a fellebbezéssel érintett határozat visszavonására irányuló eljárást, e rendelet 71. cikkének alkalmazása céljából erről haladéktalanul értesíti a fellebbezési tanácsot. Az eljárás végső eredményéről szintén haladéktalanul értesíti a fellebbezési tanácsot.

35. cikk

A fellebbezés kiosztása valamely tanácshoz és az előadó kijelölése

(1)   Amint a fellebbezést benyújtották, a fellebbezési tanácsok elnökének a 207/2009/EK rendelet 136. cikke (4) bekezdésének c) pontjában említettek szerint, a fellebbezési tanácsok elnöksége által meghatározott objektív szempontok alapján ki kell osztania az ügyet valamelyik fellebbezési tanácsnak.

(2)   Minden egyes, a fellebbezési tanácsnak az (1) bekezdés alapján kiosztott ügy esetében az adott fellebbezési tanács elnöke a tanács valamely tagját vagy az elnököt kijelöli előadónak.

(3)   Amennyiben az ügy a 36. cikk (1) bekezdése alapján egyetlen tag hatáskörébe tartozik, a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (5) bekezdése alapján az ügyben eljáró fellebbezési tanács jelöli ki az előadót mint egyetlen tagot.

(4)   Amennyiben a fellebbezési tanács valamely ügyre vonatkozó határozatát a Törvényszék vagy – adott esetben – a Bíróság jogerős ítéletével megsemmisítette vagy megváltoztatta, a fellebbezési tanácsok elnöke a 207/2009/EK rendelet 65. cikkének (6) bekezdésével összhangban, az említett ítéletnek való megfelelés érdekében az ügyet e cikk (1) bekezdésének megfelelően újra kiosztja egy olyan fellebbezési tanácsnak, amelyben a megsemmisített határozatot elfogadó tagok nem vehetnek részt, kivéve, ha az ügyet a kibővített fellebbezési tanács (a továbbiakban: Nagytanács) elé utalják, vagy ha a megsemmisített határozatot a Nagytanács hozta.

(5)   Ha ugyanazon határozat ellen több fellebbezést nyújtanak be, valamennyi fellebbezést egy eljárásban kell elbírálni. Amennyiben ugyanazon feleket érintő fellebbezéseket nyújtanak be ugyanazon védjegyre vonatkozó, külön határozatok ellen, vagy a fellebbezések más, lényeges ténybeli vagy jogi elemei közösek, a szóban forgó fellebbezések a felek hozzájárulásával egyesített eljárásban vizsgálhatók.

36. cikk

Egy tag hatáskörébe tartozó esetek

(1)   Az ügyben eljáró fellebbezési tanács a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (2) bekezdése értelmében a következő határozatok meghozatalára egyetlen tagot is kijelölhet:

| a) | a 23. cikk szerinti határozatok; |
| --- | --- |

a)

a 23. cikk szerinti határozatok;

| b) | azon fellebbezési eljárások lezárására vonatkozó határozatok, amelyeket a megtámadott vagy a korábbi védjegyoltalom, illetve védjegy visszavonása, elutasítása, az arról való lemondás vagy annak törlése miatt hoznak meg; |
| --- | --- |

b)

azon fellebbezési eljárások lezárására vonatkozó határozatok, amelyeket a megtámadott vagy a korábbi védjegyoltalom, illetve védjegy visszavonása, elutasítása, az arról való lemondás vagy annak törlése miatt hoznak meg;

| c) | azon fellebbezési eljárások lezárására vonatkozó határozatok, amelyeket a felszólalás visszavonása, a védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy a védjegy törlésre irányuló kérelem visszavonása vagy a fellebbezés visszavonása miatt hoznak meg; |
| --- | --- |

c)

azon fellebbezési eljárások lezárására vonatkozó határozatok, amelyeket a felszólalás visszavonása, a védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy a védjegy törlésre irányuló kérelem visszavonása vagy a fellebbezés visszavonása miatt hoznak meg;

| d) | a 207/2009/EK rendelet 79d. cikkének (1) bekezdése és 80. cikkének (2) bekezdése szerinti intézkedésekről szóló határozatok, feltéve, hogy a fellebbezésről szóló határozat kijavítása vagy adott esetben visszavonása egy egyetlen tag által hozott határozatra vonatkozik; |
| --- | --- |

d)

a 207/2009/EK rendelet 79d. cikkének (1) bekezdése és 80. cikkének (2) bekezdése szerinti intézkedésekről szóló határozatok, feltéve, hogy a fellebbezésről szóló határozat kijavítása vagy adott esetben visszavonása egy egyetlen tag által hozott határozatra vonatkozik;

| e) | a 207/2009/EK rendelet 81. cikkének (4) bekezdése alapján hozott határozatok; |
| --- | --- |

e)

a 207/2009/EK rendelet 81. cikkének (4) bekezdése alapján hozott határozatok;

| f) | a 207/2009/EK rendelet 85. cikkének (3), (4) és (7) bekezdése alapján hozott határozatok; |
| --- | --- |

f)

a 207/2009/EK rendelet 85. cikkének (3), (4) és (7) bekezdése alapján hozott határozatok;

| g) | a 207/2009/EK rendelet 7. cikkében szereplő okok alapján ellenérdekű fél hiányában zajló eljárásban hozott olyan határozatok elleni fellebbezésekről szóló határozatok, amelyek vagy nyilvánvalóan megalapozatlanok, vagy nyilvánvalóan megalapozottak. |
| --- | --- |

g)

a 207/2009/EK rendelet 7. cikkében szereplő okok alapján ellenérdekű fél hiányában zajló eljárásban hozott olyan határozatok elleni fellebbezésekről szóló határozatok, amelyek vagy nyilvánvalóan megalapozatlanok, vagy nyilvánvalóan megalapozottak.

(2)   Amennyiben az egyetlen tag úgy ítéli meg, hogy az (1) bekezdésben vagy a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételek nem, vagy már nem teljesülnek, a tag az ügyet – az e rendelet 41. cikke szerinti határozattervezet benyújtásával – visszautalja a háromtagú fellebbezési tanácsnak.

37. cikk

A Nagytanács elé utalás

(1)   A fellebbezési tanács – az ügyeknek a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (3) bekezdése alapján a Nagytanács elé történő terjesztésére vonatkozó lehetőség sérelme nélkül – egy számára kiosztott ügyet a Nagytanács elé terjeszt, amennyiben úgy ítéli meg, hogy el kell térnie a vonatkozó jogszabálynak a Nagytanács egy korábbi határozatában adott értelmezésétől, vagy ha megállapítja, hogy a fellebbezési tanácsok egymástól eltérő határozatokat hoztak egy olyan jogkérdésben, amely az ügy kimenetelét befolyásolhatja.

(2)   A Nagytanács elé terjesztendő fellebbezési ügyekről szóló valamennyi határozatban indokolni kell, hogy a fellebbezési tanács vagy adott esetben a fellebbezési tanácsok elnöksége miért tartja ezt indokoltnak, továbbá az ilyen határozatokat közölni kell az ügyben részes felekkel és közzé kell tenni a Hivatal Hivatalos Lapjában.

(3)   A Nagytanács az ügyet haladéktalanul visszautalja az eredetileg kijelölt fellebbezési tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy a Nagytanács elé történő utalás feltételei nem, vagy már nem teljesülnek.

(4)   A jogkérdéssel kapcsolatos, indokolással ellátott, a 207/2009/EK rendelet 128. cikke (4) bekezdésének l) pontja szerinti véleményre irányuló kérelmet írásban kell a Nagytanács elé terjeszteni, abban meg kell jelölni azt a jogkérdést, amelynek az értelmezését kérik; a kérelem tartalmazhatja továbbá az ügyvezető igazgató véleményét a különböző lehetséges értelmezésekre, valamint azok jogi és gyakorlati következményeire vonatkozóan. A kérelmeket a Hivatal Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

(5)   Amennyiben egy fellebbezési tanácsnak egy előtte folyó ügyben ugyanazon jogkérdésben kell döntenie, mint amelyet egy, a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (3) bekezdése vagy 128. cikke (4) bekezdésének l) pontja alapján a Nagytanács elé utalt ügyben már felvetettek, a fellebbezési tanács felfüggeszti az eljárást mindaddig, amíg a Nagytanács el nem fogadja határozatát vagy indokolással ellátott véleményét.

(6)   A gyártókat, szolgáltatókat, kereskedőket vagy fogyasztókat képviselő csoportok vagy szervezetek, amelyeknek érdeke fűződhet a Nagytanács elé terjesztett fellebbezés vagy indokolással ellátott vélemény iránti kérelem eredményéhez, a Nagytanács elé utalásról szóló határozatnak vagy adott esetben az indokolással ellátott vélemény iránti kérelemnek a Hivatal Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított két hónapon belül benyújthatják írásbeli észrevételeiket. Nem lehetnek felek a Nagytanács előtti eljárásban és költségeiket maguk viselik.

38. cikk

Változás a tanács összetételében

(1)   Ha a szóbeli eljárást követően a fellebbezési tanács összetétele a 43. cikk (2) és (3) bekezdése szerint megváltozik, valamennyi felet tájékoztatni kell arról, hogy az új összetételű tanács előtt bármelyik fél kérelmére új szóbeli eljárást kell lefolytatni. Új szóbeli eljárást kell lefolytatni akkor is, ha ezt a fellebbezési tanács új tagja kéri, és ehhez a tanács többi tagja hozzájárult.

(2)   Az új tagot a többi taggal azonos módon kötik a tanács korábban hozott közbenső határozatai.

39. cikk

Tanácskozás, szavazás és a határozatok aláírása

(1)   Az előadó a fellebbezési tanács többi tagja elé terjeszti a határozat tervezetét, és észszerű határidőt állapít meg a kifogások vagy a változtatási javaslatok megtételére.

(2)   Ha a fellebbezési tanács tagjainak véleménye eltér, a tanács a meghozandó határozat megvitatása céljából összeül. A tanácskozásokon csak a tanács tagjai vesznek részt; a fellebbezési tanács elnöke azonban engedélyezheti más tisztviselők, így például az irodavezető vagy tolmácsok részvételét. A tanácskozás titkos, és annak titkosságát meg kell őrizni.

(3)   A fellebbezési tanács tagjainak tanácskozásán elsőként az előadó, utolsóként pedig – ha nem ő az előadó – az elnök nyilvánít véleményt.

(4)   Ha szavazásra van szükség, a szavazás ugyanebben a sorrendben történik, azzal az eltéréssel, hogy mindig az elnök szavaz utolsóként. Tartózkodásnak helye nincs.

(5)   A fellebbezési tanácsnak a határozat meghozatalában részt vevő valamennyi tagja aláírja a határozatot. Ha azonban a végleges határozat meghozatalát követően a tanács valamelyik tagja akadályoztatás miatt nem tud eljárni, helyettesítésére nem kerül sor, az illető tag nevében a határozatot az elnök írja alá. Az elnök akadályoztatása esetén a határozatot az elnök nevében a fellebbezési tanácsnak a 43. cikk (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott, legkorábbtól fogva működő tagja írja alá.

(6)   Az (1)–(5) bekezdés nem alkalmazható, ha a határozatot a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (2) bekezdése és e rendelet 36. cikkének (1) bekezdése szerint egyetlen tagnak kell meghoznia. Ilyen esetekben a határozatokat az adott tag írja alá.

40. cikk

A fellebbezési tanács elnöke

A fellebbezési tanácsot az elnök vezeti, akinek feladatai a következők:

| a) | a fellebbezési tanácsnak a 35. cikk (2) bekezdése alapján kiosztott ügyek esetében az említett fellebbezési tanács valamely tagját vagy saját magát előadónak kijelöli; |
| --- | --- |

a)

a fellebbezési tanácsnak a 35. cikk (2) bekezdése alapján kiosztott ügyek esetében az említett fellebbezési tanács valamely tagját vagy saját magát előadónak kijelöli;

| b) | a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (2) bekezdése alapján a fellebbezési tanács nevében kijelöli az előadót mint egyetlen tagot; |
| --- | --- |

b)

a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (2) bekezdése alapján a fellebbezési tanács nevében kijelöli az előadót mint egyetlen tagot;

| c) | felkéri a fellebbezési tanácsot, hogy e rendelet 23. cikkének (2) bekezdése alapján határozzon a fellebbezés elfogadhatóságáról; |
| --- | --- |

c)

felkéri a fellebbezési tanácsot, hogy e rendelet 23. cikkének (2) bekezdése alapján határozzon a fellebbezés elfogadhatóságáról;

| d) | irányítja az ügynek az előadó által e rendelet 41. cikke alapján végzett előkészítő vizsgálatát; |
| --- | --- |

d)

irányítja az ügynek az előadó által e rendelet 41. cikke alapján végzett előkészítő vizsgálatát;

| e) | vezeti a szóbeli eljárást és a bizonyításfelvételt, valamint aláírja a vonatkozó jegyzőkönyveket. |
| --- | --- |

e)

vezeti a szóbeli eljárást és a bizonyításfelvételt, valamint aláírja a vonatkozó jegyzőkönyveket.

41. cikk

A fellebbezési tanács előadója

(1)   Az előadó elvégzi a számára kijelölt fellebbezés előzetes vizsgálatát, előkészíti az ügyet a fellebbezési tanács által folytatandó vizsgálatra és tanácskozásra, és elkészíti a fellebbezési tanács által meghozandó határozat tervezetét.

(2)   Ennek érdekében az előadó – szükség esetén és a fellebbezési tanács elnökének irányítása mellett – a következő feladatokat látja el:

| a) | a 207/2009/EK rendelet 63. cikkének (2) bekezdése alapján felhívja a feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket; |
| --- | --- |

a)

a 207/2009/EK rendelet 63. cikkének (2) bekezdése alapján felhívja a feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket;

| b) | határoz a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmekről, adott esetben megállapítja az e rendelet 24. cikkének (1) bekezdése, 25. cikkének (5) bekezdése és 26. cikke szerinti határidőket, továbbá határoz a 71. cikk szerinti felfüggesztésekről; |
| --- | --- |

b)

határoz a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmekről, adott esetben megállapítja az e rendelet 24. cikkének (1) bekezdése, 25. cikkének (5) bekezdése és 26. cikke szerinti határidőket, továbbá határoz a 71. cikk szerinti felfüggesztésekről;

| c) | előkészíti a 28. cikk szerinti közléseket és a szóbeli eljárást; |
| --- | --- |

c)

előkészíti a 28. cikk szerinti közléseket és a szóbeli eljárást;

| d) | aláírja a szóbeli eljárás és a bizonyításfelvétel jegyzőkönyvét. |
| --- | --- |

d)

aláírja a szóbeli eljárás és a bizonyításfelvétel jegyzőkönyvét.

42. cikk

Az iroda

(1)   A fellebbezési tanácsok mellett irodát kell létrehozni. Az iroda végzi a fellebbezési tanácsok elé kerülő eljárással kapcsolatos összes irat átvételét, továbbítását, megőrzését és kézbesítését, valamint a vonatkozó iratanyagok összeállítását.

(2)   Az irodát az irodavezető vezeti. Az irodavezető – a (3) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül – az e cikkben említett feladatait a fellebbezési tanácsok elnökének felügyelete mellett végzi.

(3)   Az irodavezető gondoskodik a 207/2009/EK rendeletben, e rendeletben, vagy a fellebbezési tanács elnökségének a 207/2009/EK rendelet 136. cikke (4) bekezdésének c) és d) pontja szerint hozott határozataiban meghatározott valamennyi alaki követelmény és határidő betartásáról. Ennek érdekében az irodavezető feladatai a következők:

| a) | aláírja a fellebbezési tanácsok fellebbezésekkel kapcsolatban hozott határozatait; |
| --- | --- |

a)

aláírja a fellebbezési tanácsok fellebbezésekkel kapcsolatban hozott határozatait;

| b) | elkészíti és aláírja a szóbeli eljárás és a bizonyításfelvétel jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

b)

elkészíti és aláírja a szóbeli eljárás és a bizonyításfelvétel jegyzőkönyvét;

| c) | hivatalból vagy a fellebbezési tanács kérésére indokolással ellátott véleményt nyújt be a fellebbezési tanácshoz az eljárási és alaki követelményeket illetően, ideértve az e rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerinti szabálytalanságokat is; |
| --- | --- |

c)

hivatalból vagy a fellebbezési tanács kérésére indokolással ellátott véleményt nyújt be a fellebbezési tanácshoz az eljárási és alaki követelményeket illetően, ideértve az e rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerinti szabálytalanságokat is;

| d) | e rendelet 34. cikke (1) bekezdésének megfelelően továbbítja a fellebbezést a Hivatal azon munkatársának vagy szervezeti egységének, aki vagy amely a megtámadott határozatot elfogadta; |
| --- | --- |

d)

e rendelet 34. cikke (1) bekezdésének megfelelően továbbítja a fellebbezést a Hivatal azon munkatársának vagy szervezeti egységének, aki vagy amely a megtámadott határozatot elfogadta;

| e) | a fellebbezési tanács nevében az e rendelet 33. cikkének a) és b) pontjában meghatározott esetekben elrendeli a fellebbezési díj visszatérítését. |
| --- | --- |

e)

a fellebbezési tanács nevében az e rendelet 33. cikkének a) és b) pontjában meghatározott esetekben elrendeli a fellebbezési díj visszatérítését.

(4)   Az irodavezető feladatai a fellebbezési tanácsok elnökének felhatalmazása alapján a következőkre terjednek ki:

| a) | a 35. cikk (1) és (4) bekezdésének megfelelően kiosztja az ügyeket; |
| --- | --- |

a)

a 35. cikk (1) és (4) bekezdésének megfelelően kiosztja az ügyeket;

| b) | a 207/2009/EK rendelet 136. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján végrehajtja a fellebbezési tanácsok elnökségének a fellebbezési tanácsok előtti eljárások levezetésével kapcsolatos határozatait. |
| --- | --- |

b)

a 207/2009/EK rendelet 136. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján végrehajtja a fellebbezési tanácsok elnökségének a fellebbezési tanácsok előtti eljárások levezetésével kapcsolatos határozatait.

(5)   Az irodavezető a fellebbezési tanácsok elnökének javaslatára a fellebbezési tanácsok elnöksége által adott felhatalmazás alapján egyéb feladatokat is elláthat a fellebbezési tanácsok előtti eljárások levezetésével vagy a tanácsok munkájának szervezésével kapcsolatban.

(6)   Az irodavezető az e cikkben említett feladatok ellátásával megbízhatja az iroda más tagjait is.

(7)   Amennyiben az irodavezető a 43. cikk (4) bekezdése értelmében akadályoztatva van, vagy amennyiben az irodavezetői pozíció betöltetlen, a fellebbezési tanácsok elnöke az iroda valamely tagját jelöli ki, hogy az irodavezető feladatait annak távollétében vagy hiányában elvégezze.

(8)   Az iroda tagjainak munkáját az irodavezető irányítja.

43. cikk

A szolgálati idő szerinti rangsor, valamint a tagok és elnökök helyettesítése

(1)   Az elnökök és tagok szolgálati idejét a hivatalba lépésnek a kinevezési okiratban meghatározott vagy ennek hiányában a Hivatal igazgatótanácsa által megállapított időpontja alapján kell számítani. A szolgálati idő egyenlősége esetén, a szolgálati idő szerinti rangsor az életkor alapján kerül megállapításra. Azok az elnökök és tagok, akiknek a megbízatása megújításra kerül, megőrzik korábbi helyüket a szolgálati idő szerinti rangsorban.

(2)   Valamely fellebbezési tanács elnökének akadályoztatása esetén a szóban forgó elnököt az (1) bekezdés szerint meghatározott szolgálati idő alapján az adott fellebbezési tanácsnak a leghosszabb szolgálati idővel rendelkező tagja helyettesíti, vagy ha az adott fellebbezési tanács egyetlen tagja sem áll rendelkezésre, a fellebbezési tanácsok többi tagjai közül az, aki a leghosszabb szolgálati idővel rendelkezik.

(3)   Valamely fellebbezési tanács tagjának akadályoztatása esetén a szóban forgó tagot az (1) bekezdés szerint meghatározott szolgálati idő alapján az adott fellebbezési tanácsnak a leghosszabb szolgálati idővel rendelkező tagja helyettesíti, vagy ha az adott fellebbezési tanács egyetlen tagja sem áll rendelkezésre, a fellebbezési tanácsok többi tagjai közül az, aki a leghosszabb szolgálati idővel rendelkezik.

(4)   A (2) és a (3) bekezdés alkalmazásában a fellebbezési tanácsok elnökeit és tagjait akadályoztatottnak kell tekinteni szabadság, betegség, elkerülhetetlen kötelezettség vagy a 207/2009/EK rendelet 137. cikke és e rendelet 35. cikkének (4) bekezdése szerinti kizárás esetén. Az elnök akkor is akadályoztatottnak tekintendő, ha e rendelet 47. cikkének (2) bekezdése alapján ideiglenesen a fellebbezési tanácsok elnökeként jár el. Amennyiben az elnök vagy valamely tag pozíciója betöltetlen, feladataikat ideiglenesen az e cikk (2) és (3) bekezdésének a helyettesítésre vonatkozó rendelkezései alapján kell elvégezni.

(5)   Az a tag, aki magát akadályoztatottnak tartja, haladéktalanul értesíti az érintett fellebbezési tanács elnökét. Az az elnök, aki magát akadályoztatottnak tartja, haladéktalanul és egyidejűleg értesíti a (2) bekezdésnek megfelelően meghatározott helyettesét és a fellebbezési tanácsok elnökét.

44. cikk

Kizárás és kifogás

(1)   Mielőtt valamely fellebbezési tanács a 207/2009/EK rendelet 137. cikkének (4) bekezdése alapján határozatot hoz, az érintett elnököt vagy tagot fel kell hívni, hogy tegye meg észrevételeit a kizárási vagy kifogási ok fennállásáról.

(2)   Ha a fellebbezési tanács az érintett tagjától vagy az eljárás feleitől eltérő forrásból tudomást szerez valamely olyan okról, amely kizárás vagy a 207/2009/EK rendelet 137. cikkének (3) bekezdése szerinti kifogás alapjául szolgálhat, a 207/2009/EK rendelet 137. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eljárást kell követni.

(3)   Az érintett eljárást a 207/2009/EK rendelet 137. cikkének (4) bekezdése szerint meghozandó intézkedésekre vonatkozó határozat meghozataláig felfüggesztik.

45. cikk

Nagytanács

(1)   A Nagytanácsnak a 207/2009/EK rendelet 136a. cikkének (2) bekezdésében említett rotáción alapuló összeállítása érdekében az e rendelet 43. cikkének (1) bekezdése alapján meghatározott szolgálati idő szerinti listát kell készíteni, amely a fellebbezési tanácsok elnökének és az egyes tanácsok elnökeinek kivételével a fellebbezési tanácsok valamennyi tagját felsorolja. Amennyiben egy fellebbezést a 207/2009/EK rendelet 135. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a Nagytanács elé utalnak, a Nagytanács tagja az ügynek a Nagytanács elé történő utalást megelőzően kijelölt előadója is.

(2)   A fellebbezési tanácsoknak a Nagytanács elnökeként eljáró elnökére a 40. cikk alkalmazandó. A Nagytanács előadójára a 41. cikk alkalmazandó.

(3)   Amennyiben a fellebbezési tanácsok elnöke akadályoztatás folytán nem tud a Nagytanács elnökeként eljárni, a fellebbezési tanácsok elnökét e feladata és adott esetben a Nagytanács előtti előadói feladata ellátásában a fellebbezési tanácsoknak a 43. cikk (1) bekezdése alapján meghatározott szolgálati idő alapján leghosszabb szolgálati idővel rendelkező elnöke helyettesíti. A Nagytanács valamely tagjának akadályoztatása esetén a szóban forgó tagot a fellebbezési tanácsok egy másik, a 207/2009/EK rendelet 136a. cikkének (2) bekezdése és e cikk (1) bekezdése szerint kijelölendő tagja helyettesíti. E rendelet 43. cikkének (4) és (5) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

(4)   Amennyiben a Nagytanács legalább hét tagja – beleértve az elnököt és az előadót is – nincs jelen, a Nagytanács nem tarthat tanácskozást és szavazást az ügyről, továbbá előtte nem folytatható le a szóbeli szakasz.

(5)   A Nagytanács tanácskozására és szavazására a 39. cikk (1)–(5) bekezdése alkalmazandó. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

(6)   A Nagytanácsnak a 207/2009/EK rendelet 128. cikke (4) bekezdésének l) pontja alapján meghozott határozataira és értelemszerűen az indokolással ellátott véleményeire a 32. cikk alkalmazandó.

46. cikk

A fellebbezési tanácsok elnöksége

(1)   A fellebbezési tanácsok elnöksége a következő feladatokat látja el:

| a) | dönt a fellebbezési tanácsok összetételéről; |
| --- | --- |

a)

dönt a fellebbezési tanácsok összetételéről;

| b) | megállapítja a fellebbezési ügyeknek a fellebbezési tanácsokhoz való kiosztására vonatkozó objektív kritériumokat, és döntést hoz az említett kritériumok alkalmazásával kapcsolatban felmerülő konfliktusokban; |
| --- | --- |

b)

megállapítja a fellebbezési ügyeknek a fellebbezési tanácsokhoz való kiosztására vonatkozó objektív kritériumokat, és döntést hoz az említett kritériumok alkalmazásával kapcsolatban felmerülő konfliktusokban;

| c) | a fellebbezési tanácsok elnökének javaslatára megállapítja a fellebbezési tanácsok kiadási szükségleteit a Hivatal kiadási becsléseinek elkészítése céljából; |
| --- | --- |

c)

a fellebbezési tanácsok elnökének javaslatára megállapítja a fellebbezési tanácsok kiadási szükségleteit a Hivatal kiadási becsléseinek elkészítése céljából;

| d) | megállapítja belső eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

d)

megállapítja belső eljárási szabályzatát;

| e) | a 207/2009/EK rendelet 137. cikke szerint megállapítja a tagok kizárására és a velük szembeni kifogásra alkalmazandó eljárási szabályokat; |
| --- | --- |

e)

a 207/2009/EK rendelet 137. cikke szerint megállapítja a tagok kizárására és a velük szembeni kifogásra alkalmazandó eljárási szabályokat;

| f) | meghatározza az iroda számára a munkavégzési utasításokat; |
| --- | --- |

f)

meghatározza az iroda számára a munkavégzési utasításokat;

| g) | további intézkedéseket hoz a 207/2009/EK rendelet 135. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 136. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti, a fellebbezési tanácsokra vonatkozó szabályok meghatározására és a munkájuk szervezésére irányuló feladatainak ellátása érdekében. |
| --- | --- |

g)

további intézkedéseket hoz a 207/2009/EK rendelet 135. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 136. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti, a fellebbezési tanácsokra vonatkozó szabályok meghatározására és a munkájuk szervezésére irányuló feladatainak ellátása érdekében.

(2)   Az elnökség csak akkor folytathat érvényesen tanácskozást, ha tagjainak legalább kétharmada, köztük az elnökség elnöke és a fellebbezési tanácsok elnökeinek fele – adott esetben felfelé kerekítve – jelen van. Az elnökség határozatait szótöbbséggel hozza meg. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

(3)   Az elnökség által a 43. cikk (1) bekezdése, a 45. cikk (1) bekezdése, valamint e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja alapján hozott határozatokat a Hivatal Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

47. cikk

A fellebbezési tanácsok elnöke

(1)   Amennyiben a fellebbezési tanácsok elnöke a 43. cikk (4) bekezdése értelmében akadályoztatás folytán nem tud eljárni, a 207/2009/EK rendelet 136. cikkének (4) bekezdésével a fellebbezési tanácsok elnökére ruházott vezetői és szervezői feladatokat a fellebbezési tanácsoknak az e rendelet 43. cikkének (1) bekezdése alapján meghatározott szolgálati idő alapján leghosszabb szolgálati idővel rendelkező elnöke látja el.

(2)   Amennyiben a fellebbezési tanácsok elnökének pozíciója betöltetlen, az elnöki feladatokat ideiglenes jelleggel a fellebbezési tanácsoknak a 43. cikk (1) bekezdése alapján meghatározott szolgálati idő alapján leghosszabb szolgálati idővel rendelkező elnöke látja el.

48. cikk

Más eljárásokra vonatkozó rendelkezések alkalmazhatósága a fellebbezési eljárásban

E cím eltérő rendelkezése hiányában a fellebbezési eljárásban értelemszerűen alkalmazni kell a Hivatal azon munkatársának vagy szervezeti egységének eljárására vonatkozó előírásokat, aki vagy amely a fellebbezéssel érintett határozatot hozta.

VI. CÍM

SZÓBELI ELJÁRÁS ÉS BIZONYÍTÁS

49. cikk

Idézés szóbeli eljárásra

(1)   A feleket a 207/2009/EK rendelet 77. cikke szerinti szóbeli eljárásra meg kell idézni, és fel kell hívni figyelmüket e cikk (3) bekezdésére.

(2)   Az idézés kibocsátásakor a Hivatal adott esetben felkéri a feleket, hogy a tárgyalás előtt közöljék a releváns információkat és nyújtsák be a releváns dokumentumokat. A Hivatal felkérheti a feleket, hogy a szóbeli eljárásban egy vagy több konkrét kérdésre összpontosítsanak. A Hivatal a feleknek lehetővé teheti, hogy a szóbeli eljárásban videokonferencia révén vagy más technikai eszköz segítségével vegyenek részt.

(3)   Ha a Hivatal előtt tartandó szóbeli eljárásra szabályosan beidézett fél nem tesz eleget az idézésnek, az eljárás nélküle is lefolytatható.

(4)   A Hivatal gondoskodik arról, hogy az ügyben a szóbeli eljárás befejeztével érdemi határozatot hozhasson, kivéve, ha ez különleges okokból nem lehetséges.

50. cikk

A szóbeli eljárás nyelve

(1)   A szóbeli eljárást az eljárás nyelvén kell lefolytatni, kivéve, ha a felek az Unió valamely más hivatalos nyelvének használatában egyeznek meg.

(2)   A Hivatal a szóbeli eljárás során az Unió egy másik hivatalos nyelvét is használhatja, és valamely fél kérelmére a szóban forgó fél számára is engedélyezheti ezt, feltéve, hogy az eljárás nyelvére történő szinkrontolmácsolás biztosítható. A szinkrontolmácsolás költségeit az adott esettől függően a kérelmet előterjesztő fél vagy a Hivatal viseli.

51. cikk

Felek, tanúk vagy szakértők meghallgatása és szemle

(1)   Ha a Hivatal felek, tanúk vagy szakértők meghallgatását vagy szemle lefolytatását tartja szükségesnek, erről közbenső határozatot hoz, amelyben megjelöli az alkalmazni kívánt bizonyítási eszközöket, a bizonyítandó tényeket, valamint a meghallgatás vagy a szemle napját, idejét és helyét. Ha a tanú vagy szakértő meghallgatását valamely fél kéri, a Hivatal határozatában megjelöli azt a határidőt, ameddig a kérelmező félnek a Hivatallal közölnie kell a tanúk vagy szakértők nevét és címét.

(2)   A felek, tanúk és szakértők számára kiadott idézésnek tartalmaznia kell a következőket:

| a) | az (1) bekezdésben említett határozat kivonata, amely megjelöli az elrendelt meghallgatás napját, idejét és helyét, valamint a tényeket, amelyekkel kapcsolatban a feleket, a tanúkat és a szakértőket meg kell hallgatni; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben említett határozat kivonata, amely megjelöli az elrendelt meghallgatás napját, idejét és helyét, valamint a tényeket, amelyekkel kapcsolatban a feleket, a tanúkat és a szakértőket meg kell hallgatni;

| b) | az eljárásban részt vevő felek neve és az azon igényekre vonatkozó részletek, amelyekkel a tanúk vagy szakértők az 54. cikk (2)–(5) bekezdése alapján felléphetnek. |
| --- | --- |

b)

az eljárásban részt vevő felek neve és az azon igényekre vonatkozó részletek, amelyekkel a tanúk vagy szakértők az 54. cikk (2)–(5) bekezdése alapján felléphetnek.

Az idézésben a beidézett tanúknak vagy szakértőknek azt is fel kell ajánlani, hogy a szóbeli eljárásban videokonferencia révén vagy más technikai eszköz segítségével vegyenek részt.

(3)   Az 50. cikk (2) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

52. cikk

Szakértők megbízása és szakvélemény

(1)   A szakértő szakvéleményének formáját a Hivatal határozza meg.

(2)   A szakértői megbízásnak tartalmaznia kell a következőket:

| a) | a szakértő feladatának pontos leírása; |
| --- | --- |

a)

a szakértő feladatának pontos leírása;

| b) | a szakvélemény benyújtásának határideje; |
| --- | --- |

b)

a szakvélemény benyújtásának határideje;

| c) | az eljárásban részt vevő felek neve; |
| --- | --- |

c)

az eljárásban részt vevő felek neve;

| d) | azon igényekre vonatkozó részletek, amelyekkel a szakértő az 54. cikk (2), (3) és (4) bekezdése alapján felléphet. |
| --- | --- |

d)

azon igényekre vonatkozó részletek, amelyekkel a szakértő az 54. cikk (2), (3) és (4) bekezdése alapján felléphet.

(3)   Amennyiben szakértő kijelölésére kerül sor, a szakvéleményt az eljárás nyelvén kell benyújtani, vagy ahhoz az eljárás nyelvén készült fordítást kell mellékelni. Az írásba foglalt szakvélemény másolatát – és adott esetben a fordítását – a feleknek át kell adni.

(4)   A felek kifogást emelhetnek a szakértő kijelölése ellen hozzá nem értés vagy ugyanazon okok alapján, amelyekre hivatkozva a 207/2009/EK rendelet 137. cikkének (1) és (3) bekezdése szerint az elbírálókkal, vagy valamely osztály vagy fellebbezési tanács tagjával szemben kifogást lehet emelni. A szakértő kijelölésével szembeni kifogást az eljárás nyelvén kell benyújtani, vagy ahhoz az eljárás nyelvén készült fordítást kell mellékelni. A kifogás kérdésében a Hivatal érintett szervezeti egysége határoz.

53. cikk

A szóbeli eljárásról készült jegyzőkönyv

(1)   A szóbeli eljárásról és a szóbeli bizonyításfelvételről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell a következőket:

| a) | a szóbeli eljárás tárgyát képező ügy száma és a szóbeli eljárás időpontja; |
| --- | --- |

a)

a szóbeli eljárás tárgyát képező ügy száma és a szóbeli eljárás időpontja;

| b) | a Hivatal azon alkalmazottainak, valamint azon feleknek, a felek azon képviselőinek és azon tanúknak és szakértőknek a neve, akik jelen vannak; |
| --- | --- |

b)

a Hivatal azon alkalmazottainak, valamint azon feleknek, a felek azon képviselőinek és azon tanúknak és szakértőknek a neve, akik jelen vannak;

| c) | a felek beadványai és kérelmei; |
| --- | --- |

c)

a felek beadványai és kérelmei;

| d) | a bizonyítási eszközök; |
| --- | --- |

d)

a bizonyítási eszközök;

| e) | adott esetben a Hivatal által kibocsátott végzések vagy határozat. |
| --- | --- |

e)

adott esetben a Hivatal által kibocsátott végzések vagy határozat.

(2)   A jegyzőkönyv a vonatkozó uniós védjegybejelentés vagy -lajstromozás aktájának részét képezi. A jegyzőkönyvet meg kell küldeni a feleknek.

(3)   Amennyiben a Hivatal előtti szóbeli eljárásról vagy bizonyításfelvételről felvétel készül, a felvétel helyettesíti a jegyzőkönyvet és a (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.

54. cikk

A bizonyításfelvétel költségei a szóbeli eljárásban

(1)   A Hivatal előtti bizonyításfelvétel feltételéül kiköthető, hogy a bizonyításfelvételt kérelmező fél letétbe helyezzen a Hivatalnál egy, a költségek becslése alapján megállapított összeget.

(2)   A Hivatal által megidézett és előtte megjelenő tanúk, valamint szakértők utazásuk és tartózkodásuk indokolt költségeinek megtérítésére jogosultak, amennyiben ilyen költségek felmerülnek. A Hivatal e költségekre előleget adhat számukra.

(3)   Azok a tanúk, akik a (2) bekezdés szerint költségtérítési igénnyel léphetnek fel, keresetkiesésük megfelelő megtérítésére, a szakértők pedig tevékenységük díjazására is jogosultak. E térítéseket a tanúk és a szakértők részére feladataik ellátását követően kell teljesíteni, ha a Hivatal hivatalból idézte meg őket.

(4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés alapján fizetendő összegeket és előleget a Hivatal ügyvezető igazgatója állapítja meg, és azokat a Hivatal Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. Az összegeket az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatával és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekkel összhangban, a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (8) és annak VII. mellékletében meghatározottak szerint kell kiszámítani.

(5)   Az (1)–(4) bekezdés alapján esedékes vagy kifizetett összegekért a következők felelnek:

| a) | a Hivatal, ha a tanúkat és szakértőket hivatalból idézte meg; |
| --- | --- |

a)

a Hivatal, ha a tanúkat és szakértőket hivatalból idézte meg;

| b) | az érintett fél, ha a tanúk, illetve a szakértők meghallgatását ő kérelmezte, a 207/2009/EK rendelet 85. és 86. cikke és az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 18. cikke alapján a költségek viselése és megállapítása tárgyában hozott határozatra is figyelemmel. Az említett félnek a Hivatal számára az összes szabályszerűen kifizetett előleget vissza kell térítenie. |
| --- | --- |

b)

az érintett fél, ha a tanúk, illetve a szakértők meghallgatását ő kérelmezte, a 207/2009/EK rendelet 85. és 86. cikke és az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 18. cikke alapján a költségek viselése és megállapítása tárgyában hozott határozatra is figyelemmel. Az említett félnek a Hivatal számára az összes szabályszerűen kifizetett előleget vissza kell térítenie.

55. cikk

Az írásbeli bizonyítékok vizsgálata

(1)   A Hivatal az előtte folyó eljárásokban a hozzá benyújtott vagy előtte bemutatott minden bizonyítékot olyan mértékben megvizsgál, amely szükséges ahhoz, hogy a szóban forgó eljárásban határozatot hozzon.

(2)   A dokumentumokat vagy más bizonyítékokat a beadványhoz csatolt, folyamatos számozással ellátott mellékletekben kell benyújtani. A beadványban szerepelnie kell egy tárgymutatónak, amely minden mellékelt dokumentumra vagy bizonyítékra vonatkozóan feltünteti a következőket:

| a) | a melléklet száma; |
| --- | --- |

a)

a melléklet száma;

| b) | a dokumentum vagy bizonyíték rövid leírása és adott esetben az oldalak száma; |
| --- | --- |

b)

a dokumentum vagy bizonyíték rövid leírása és adott esetben az oldalak száma;

| c) | a beadvány azon oldalszáma, ahol az adott dokumentumot vagy bizonyítékot említik. |
| --- | --- |

c)

a beadvány azon oldalszáma, ahol az adott dokumentumot vagy bizonyítékot említik.

Az előterjesztő fél a mellékletek tárgymutatójában azt is feltüntetheti, hogy egy adott dokumentum mely konkrét részei szolgálnak érvei alátámasztására.

(3)   Amennyiben a beadvány vagy a mellékletek nem felelnek meg a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek, a Hivatal felhívhatja az előterjesztő felet, hogy a Hivatal által meghatározott határidőn belül orvosolja a hiányosságokat.

(4)   Amennyiben a hiányosságokat a Hivatal által meghatározott határidőn belül nem orvosolják, és a Hivatal továbbra sem tudja pontosan megállapítani, hogy valamely dokumentum vagy bizonyíték milyen indokra vagy érvre vonatkozik, az adott dokumentumot vagy bizonyítékot a Hivatal nem veszi figyelembe.

VII. CÍM

A HIVATAL ÁLTAL TELJESÍTETT KÉZBESÍTÉS

56. cikk

A kézbesítésekre vonatkozó általános rendelkezések

(1)   A Hivatal előtti eljárások során a Hivatal kézbesítéseit a 207/2009/EK rendelet 75. cikke (2) bekezdésének megfelelően kell teljesíteni, és a kézbesítés a kézbesítendő dokumentumnak az érintett felekhez történő továbbításából áll. A továbbítás történhet a dokumentumhoz való elektronikus hozzáférés biztosítása révén is.

(2)   A kézbesítés módjai a következők:

| a) | elektronikus eszközök révén az 57. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

elektronikus eszközök révén az 57. cikknek megfelelően;

| b) | postai úton vagy futárral az 58. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

postai úton vagy futárral az 58. cikknek megfelelően;

| c) | hirdetményi kézbesítés útján az 59. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

c)

hirdetményi kézbesítés útján az 59. cikknek megfelelően.

(3)   Ha a címzett megadta az elektronikus elérhetőségi adatait, a Hivatal választhat az ilyen módon, illetve postai úton vagy futár révén történő kézbesítés között.

57. cikk

Elektronikus eszközökkel teljesített kézbesítés

(1)   Elektronikus eszközökkel teljesített kézbesítésnek minősül a kábel, rádió, optikai eszközök, illetve más elektromágneses eszközök révén történő továbbítás, ideértve az internetet is.

(2)   Az alkalmazandó konkrét elektronikus eszközökre vonatkozó részleteket, az elektronikus eszközök használatának módját és az elektronikus eszközök útján történő kézbesítés határidejét az ügyvezető igazgató határozza meg.

58. cikk

Postai úton vagy futár útján történő kézbesítés

(1)   Az 56. cikk (3) bekezdése ellenére a fellebbezési határidő folyását megindító határozatokat, az idézéseket, valamint a Hivatal ügyvezető igazgatója által meghatározott egyéb iratokat futárszolgálattal vagy ajánlott postai levélben, mindkét esetben tértivevénnyel kell kézbesíteni. Minden más kézbesítés futárszolgálattal vagy ajánlott postai levélben, tértivevénnyel vagy anélkül, illetve rendes postai úton történik.

(2)   Az 56. cikk (3) bekezdése ellenére azt a kézbesítést, amelynek címzettje az Európai Gazdasági Térségen (a továbbiakban: EGT) belül nem rendelkezik lakóhellyel, székhellyel vagy valóságos és működő ipari vagy kereskedelmi telephellyel, és nem bízott meg képviselőt a 207/2009/EK rendelet 92. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a kézbesítendő iratnak rendes postai úton történő elküldésével kell teljesíteni.

(3)   A tértivevénnyel vagy anélkül, futárszolgálat révén vagy postai ajánlott levél útján történő kézbesítés esetén a kézbesítendő iratot a postára adástól számított tizedik napon kell kézbesítettnek tekinteni, kivéve, ha az irat nem, vagy csak később érkezett a címzetthez. Vita esetén a Hivatalnak kell bizonyítania, hogy a levél célba ért, illetőleg – az esettől függően – azt, hogy a levelet mely napon kézbesítették a címzett részére.

(4)   A futárszolgálat vagy ajánlott levél útján történő kézbesítést akkor is teljesítettnek kell tekinteni, ha a levél átvételét megtagadják.

(5)   A rendes postai úton történő kézbesítés a feladástól számított tizedik napon minősül teljesítettnek.

59. cikk

Hirdetményi kézbesítés

Ha a címzett címe nem állapítható meg, vagy ha az 56. cikk (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerinti kézbesítés legalább egy kísérlet után lehetetlennek bizonyul, a kézbesítést hirdetmény útján kell teljesíteni.

60. cikk

Kézbesítés a képviselők részére

(1)   Ha képviselőt bíztak meg, illetve a 73. cikk (1) bekezdése alapján a bejelentésben első helyen megjelölt bejelentőt kell közös képviselőnek tekinteni, a kézbesítést a képviselő, illetve a közös képviselő részére kell teljesíteni.

(2)   Ha egy fél több képviselőt bízott meg, a kézbesítést az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően kell teljesíteni. Ha több félnek egy közös képviselője van, elegendő az iratok egy példányának kézbesítése a közös képviselő részére.

(3)   A Hivatal által a szabályszerű meghatalmazással rendelkező képviselőnek címzett kézbesítések vagy egyéb közlések ugyanolyan hatállyal bírnak, mintha azokat a képviselt személynek címezték volna.

61. cikk

Kézbesítési szabálytalanságok

Kézbesített iratok esetén, ha a Hivatal nem tudja bizonyítani az irat szabályszerű kézbesítését, vagy az irat kézbesítése során az arra vonatkozó szabályokat nem tartották be, az iratot az átvétel megállapított napján kell kézbesítettnek tekinteni.

62. cikk

Az iratok kézbesítése több fél esetén

A felek által benyújtott iratokat a többi fél számára hivatalból kézbesíteni kell. A kézbesítéstől el lehet tekinteni abban az esetben, ha az irat újabb előterjesztést nem tartalmaz és a határozat meghozatalához már rendelkezésre állnak a szükséges információk.

VIII. CÍM

ÍRÁSBELI KÖZLÉSEK ÉS FORMANYOMTATVÁNYOK

63. cikk

A Hivatalhoz írásban és egyéb módon benyújtott közlések

(1)   Az uniós védjegybejelentést, valamint a 207/2009/EK rendeletben előírt egyéb kérelmeket és a Hivatalnak címzett minden egyéb közlést a következőképpen kell benyújtani:

| a) | a közlést elektronikus eszközzel továbbítva, mely esetben a feladó nevének feltüntetését az aláírással egyenértékűnek kell tekinteni; |
| --- | --- |

a)

a közlést elektronikus eszközzel továbbítva, mely esetben a feladó nevének feltüntetését az aláírással egyenértékűnek kell tekinteni;

| b) | a szóban forgó irat aláírt eredeti példányának a Hivatalhoz postai úton vagy futárszolgálattal történő kézbesítésével. |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó irat aláírt eredeti példányának a Hivatalhoz postai úton vagy futárszolgálattal történő kézbesítésével.

(2)   A Hivatal előtti eljárások során a benyújtás vagy beterjesztés napja az a nap, amikor a közlés a Hivatalhoz megérkezik.

(3)   Ha az elektronikus úton kapott közlés hiányos vagy olvashatatlan, vagy a Hivatalnak jogos kétségei vannak a továbbítás pontosságával kapcsolatban, a Hivatal erről a feladót tájékoztatja, és felhívja, hogy a Hivatal által megjelölt határidőn belül ismét küldje meg vagy az (1) bekezdés b) pontjának megfelelően nyújtsa be az eredeti példányt. Amennyiben a felhívásnak a megjelölt határidőn belül eleget tesznek, az ismételten megküldött dokumentum vagy az eredeti dokumentum kézhezvételének időpontja számít az eredeti dokumentum kézhezvétele időpontjának. Azonban a védjegybejelentés bejelentési napjának elismerésével kapcsolatos hiány esetén a bejelentés napjára vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. Ha a felhívásnak a megjelölt határidőn belül nem tesznek eleget, a közlés nem tekinthető beérkezettnek.

64. cikk

Postai úton vagy futár útján továbbított közlések mellékletei

(1)   A közlések mellékletei adathordozón is benyújthatók az ügyvezető igazgató által meghatározott műszaki leírásoknak megfelelően.

(2)   Amennyiben egynél több felet érintő eljárásban részt vevő valamely fél mellékleteket tartalmazó közlést nyújt be a 63. cikk (1) bekezdésének b) pontja alapján, a mellékleteket annyi példányban kell benyújtani, ahány fél részt vesz az eljárásban. A mellékleteket az 55. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően tárgymutatóval kell ellátni.

65. cikk

Formanyomtatványok

(1)   A Hivatal díjmentesen a nyilvánosság rendelkezésére bocsátja a következő célokra szolgáló, online kitölthető formanyomtatványokat:

| a) | uniós védjegybejelentés benyújtása, ideértve adott esetben a kutatási jelentés iránti kérelmet is; |
| --- | --- |

a)

uniós védjegybejelentés benyújtása, ideértve adott esetben a kutatási jelentés iránti kérelmet is;

| b) | felszólalás benyújtása; |
| --- | --- |

b)

felszólalás benyújtása;

| c) | megszűnés megállapítása iránti kérelem benyújtása; |
| --- | --- |

c)

megszűnés megállapítása iránti kérelem benyújtása;

| d) | uniós védjegy törlésének vagy átruházásának kérelmezése; |
| --- | --- |

d)

uniós védjegy törlésének vagy átruházásának kérelmezése;

| e) | átruházás bejegyzésének kérelmezése, valamint az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 13. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett átruházási formanyomtatvány vagy átruházási irat; |
| --- | --- |

e)

átruházás bejegyzésének kérelmezése, valamint az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 13. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett átruházási formanyomtatvány vagy átruházási irat;

| f) | használati engedély bejegyzésének kérelmezése; |
| --- | --- |

f)

használati engedély bejegyzésének kérelmezése;

| g) | uniós védjegyoltalom megújításának kérelmezése; |
| --- | --- |

g)

uniós védjegyoltalom megújításának kérelmezése;

| h) | fellebbezés; |
| --- | --- |

h)

fellebbezés;

| i) | képviselő meghatalmazása egyedi vagy általános meghatalmazás formájában; |
| --- | --- |

i)

képviselő meghatalmazása egyedi vagy általános meghatalmazás formájában;

| j) | nemzetközi bejelentés vagy a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én, Madridban elfogadott Jegyzőkönyv (9) szerinti utólagos kiterjesztés iránti kérelem benyújtása a Hivatalhoz. |
| --- | --- |

j)

nemzetközi bejelentés vagy a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én, Madridban elfogadott Jegyzőkönyv (9) szerinti utólagos kiterjesztés iránti kérelem benyújtása a Hivatalhoz.

(2)   A Hivatal előtti eljárásban részt vevő felek felhasználhatják még:

| a) | a védjegyjogi szerződés alapján összeállított vagy az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Unió közgyűlésének ajánlásai szerinti formanyomtatványokat; |
| --- | --- |

a)

a védjegyjogi szerződés alapján összeállított vagy az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Unió közgyűlésének ajánlásai szerinti formanyomtatványokat;

| b) | az (1) bekezdés i) pontjában említett formanyomtatvány kivételével az (1) bekezdésben említettekkel azonos tartalmú és formátumú formanyomtatványokat. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés i) pontjában említett formanyomtatvány kivételével az (1) bekezdésben említettekkel azonos tartalmú és formátumú formanyomtatványokat.

(3)   A Hivatal az (1) bekezdésben említett formanyomtatványokat az Unió valamennyi hivatalos nyelvén rendelkezésre bocsátja.

66. cikk

Képviselők közlései

A szabályszerű meghatalmazással rendelkező képviselő által a Hivatalnak címzett közlések ugyanolyan hatállyal bírnak, mintha a képviselt személytől származnának.

IX. CÍM

HATÁRIDŐK

67. cikk

Határidők számítása és hossza

(1)   A határidő számításának kezdete az azt a napot követő nap, amelyen a határidő megkezdésére okot adó esemény bekövetkezik, amely esemény lehet eljárási cselekmény, vagy egy másik határidő lejárta. Ha az eljárási cselekmény kézbesítés, az irányadó esemény – eltérő rendelkezés hiányában – a kézbesített irat átvétele.

(2)   Az egy vagy meghatározott számú évben megjelölt határidő a megfelelő következő évnek abban a hónapjában és azon a napján jár le, amely hónapban és amely napon az említett esemény bekövetkezett. Ha ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a határidő e hónap utolsó napján jár le.

(3)   Az egy vagy meghatározott számú hónapban megjelölt határidő a megfelelő következő hónapnak azon a napján jár le, amely napon az említett esemény bekövetkezett. Ha ez a nap a következő hónapban hiányzik, a határidő e hónap utolsó napján jár le.

(4)   Ha a határidőt egy vagy több hét időtartamban fejezik ki, az a megfelelő héten, a hét azonos napján jár le, mint az említett esemény bekövetkeztének napja.

68. cikk

Határidők meghosszabbítása

A Hivatal – a 207/2009/EK rendeletben, az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendeletben vagy e rendeletben megállapított egyedi vagy maximális határidőkre is figyelemmel – indokolással ellátott kérésre hozzájárulhat valamely határidő meghosszabbításához. Az erre irányuló kérést az érintett félnek a szóban forgó határidő lejárta előtt kell benyújtania. Két vagy több fél esetén a Hivatal a határidő meghosszabbítását a többi fél hozzájárulásához kötheti.

69. cikk

Határidők lejárta különleges esetekben

(1)   Ha a határidő olyan napon jár le, amikor a Hivatal az iratok átvételére nem tart nyitva, illetve amikor a (2) bekezdésben említettektől eltérő okok miatt a szokásos postai küldeményeket nem kézbesítik ki abban a helységben, ahol a Hivatal található, a határidő meghosszabbodik az első olyan napig, amelyen a Hivatal az iratok átvételére nyitva áll, és amelyen a szokásos postai küldeményeket kézbesítik.

(2)   Ha a határidő olyan napon jár le, amelyen a Hivatal helye szerinti tagállamban a postai kézbesítés általános jelleggel megszakad, vagy – amennyiben az ügyvezető igazgató a 207/2009/EK rendelet 79b. cikkének (1) bekezdése alapján engedélyezte a közlések elektronikus eszközökkel történő kézbesítését – olyan napon, amikor a Hivatal ténylegesen nem tud kapcsolódni az elektronikus kommunikációs eszközökhöz, a határidő meghosszabbodik a kézbesítés vagy a kapcsolódás megszakadásának megszűnését követő első olyan napig, amelyen a Hivatal fogadni tud dokumentumokat, vagy amelyen rendes postai kézbesítés történik, illetve amelyen a Hivatal ismét kapcsolódni tud az említett elektronikus kommunikációs eszközökhöz.

X. CÍM

HATÁROZAT VISSZAVONÁSA

70. cikk

Határozat visszavonása vagy lajstrombejegyzés törlése

(1)   Ha a Hivatal – akár hivatalból eljárva, akár az eljárásban részt vevő felek által közölt információ alapján – azt állapítja meg, hogy valamely határozatot vissza kell vonni vagy valamely lajstrombejegyzést törölni kell a 207/2009/EK rendelet 80. cikke alapján, tájékoztatja az érintett felet a tervezett visszavonásról, illetve törlésről.

(2)   Az érintett fél a Hivatal által megadott határidőn belül benyújtja észrevételeit a tervezett visszavonásról, illetve törlésről.

(3)   Ha az érintett fél hozzájárul a tervezett visszavonáshoz, illetve törléshez, vagy ha nem nyújtja be észrevételeit a megadott határidőn belül, a Hivatal visszavonja a határozatot vagy törli a lajstrombejegyzést. Ha az érintett fél nem járul hozzá a tervezett visszavonáshoz, illetve törléshez, a Hivatal határozatot hoz a tervezett visszavonás, illetve törlés tárgyában.

(4)   Amennyiben a tervezett visszavonás, illetve törlés feltehetőleg egynél több felet érintene, az (1), a (2) és a (3) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó. Ezekben az esetekben a felek valamelyike által a (3) bekezdés alapján benyújtott észrevételeket mindig közölni kell a másik vagy a többi féllel az észrevételek benyújtására való felhívással együtt.

(5)   Ha valamely határozat visszavonása vagy lajstrombejegyzés törlése már kihirdetett határozatot vagy lajstrombejegyzést érint, a visszavonást, illetve törlést is ki kell hirdetni.

(6)   Az (1)–(4) bekezdés szerinti visszavonás, illetve törlés a határozatot meghozó szervezeti egység hatáskörébe tartozik.

XI. CÍM

AZ ELJÁRÁS FELFÜGGESZTÉSE

71. cikk

Az eljárás felfüggesztése

(1)   A felszólalási, törlési és megszűnés megállapítására irányuló, továbbá fellebbezési eljárásban az illetékes szervezeti egység vagy a fellebbezési tanács felfüggesztheti az eljárást:

| a) | hivatalból, ha a felfüggesztést az ügy körülményei indokolják; |
| --- | --- |

a)

hivatalból, ha a felfüggesztést az ügy körülményei indokolják;

| b) | az ellenérdekelt fél részvételével zajló eljárásokban a felek valamelyikének indokolással ellátott kérelmére, ha a felfüggesztést az ügy körülményei indokolják, figyelembe véve a felek érdekeit és az eljárás szakaszát is. |
| --- | --- |

b)

az ellenérdekelt fél részvételével zajló eljárásokban a felek valamelyikének indokolással ellátott kérelmére, ha a felfüggesztést az ügy körülményei indokolják, figyelembe véve a felek érdekeit és az eljárás szakaszát is.

(2)   Az ellenérdekelt fél részvételével zajló eljárásokban mindkét fél kérelmére az illetékes szervezeti egység vagy fellebbezési tanács legfeljebb hat hónapra felfüggeszti az eljárást. Ez a felfüggesztés a két fél kérelmére összesen legfeljebb két évre hosszabbítható meg.

(3)   A felfüggesztés napjától az érintett eljárással kapcsolatos minden határidő megszakad, kivéve a vonatkozó díjfizetés határidejét. A 207/2009/EK rendelet 137a. cikke (5) bekezdésének sérelme nélkül a határidőket az eljárás folytatásának napjától kezdődően újra kell számítani.

(4)   Amennyiben az ügy körülményei indokolják, a feleket fel lehet hívni, hogy nyújtsák be észrevételeiket az eljárás felfüggesztésével vagy folytatásával kapcsolatban.

XII. CÍM

AZ ELJÁRÁS FÉLBESZAKADÁSA

72. cikk

Az eljárás folytatása

(1)   Amennyiben a Hivatal előtti eljárás a 207/2009/EK rendelet 82a. cikkének (1) bekezdése alapján megszakad, a Hivatalt tájékoztatni kell annak a személyéről, aki a 207/2009/EK rendelet 82a. cikkének (2) bekezdése alapján az eljárás folytatására jogosult. A Hivatal közli e személlyel és valamennyi érdekelt harmadik féllel, hogy az eljárás egy, a Hivatal által meghatározandó naptól folytatódik.

(2)   Ha az eljárásnak a 207/2009/EK rendelet 82a. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti félbeszakadása esetén a Hivatalt az eljárás félbeszakadásának kezdetétől számított három hónapon belül nem értesítik új képviselő megbízásáról, az uniós védjegy bejelentőjével vagy jogosultjával közli a következőket:

| a) | ha a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó, az uniós védjegybejelentést visszavontnak kell tekinteni, ha az értesítés benyújtására a közlés kézbesítésétől számított két hónapon belül nem kerül sor; |
| --- | --- |

a)

ha a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó, az uniós védjegybejelentést visszavontnak kell tekinteni, ha az értesítés benyújtására a közlés kézbesítésétől számított két hónapon belül nem kerül sor;

| b) | ha a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése nem alkalmazandó, e közlés kézbesítésétől kezdődően az eljárás az uniós védjegy bejelentőjével vagy jogosultjával folytatódik. |
| --- | --- |

b)

ha a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése nem alkalmazandó, e közlés kézbesítésétől kezdődően az eljárás az uniós védjegy bejelentőjével vagy jogosultjával folytatódik.

(3)   A félbeszakadás napján az uniós védjegy bejelentője vagy jogosultja vonatkozásában folyamatban lévő határidők – a megújítási díjak megfizetésére vonatkozó határidők kivételével – az eljárás folytatásának napján újrakezdődnek.

XIII. CÍM

KÉPVISELET

73. cikk

Közös képviselő kijelölése

(1)   Több bejelentő esetén, ha az uniós védjegybejelentésben nem jelölnek meg közös képviselőt, a bejelentésben első helyen megnevezett azon bejelentőt kell közös képviselőnek tekinteni, akinek lakóhelye, illetve székhelye, üzleti tevékenységének fő helye vagy valóságos és működő ipari vagy kereskedelmi telephelye az Európai Gazdasági Térségben van, vagy – adott esetben – e bejelentő kinevezett képviselőjét. Ha a bejelentők mindegyike köteles hivatásos képviselőt megbízni, a bejelentésben elsőként megnevezett képviselőt kell közös képviselőnek tekinteni. E rendelkezés értelemszerűen alkalmazandó a felszólalást, illetve a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet közösen benyújtó harmadik felekre, valamint az uniós védjegyoltalom közös jogosultjaira is.

(2)   Ha az eljárás során több személyre történő átruházásra kerül sor, és e személyek nem jelöltek ki közös képviselőt, az (1) bekezdést kell megfelelően alkalmazni. Ha erre nincs lehetőség, a Hivatal felhívja az említett személyeket, hogy két hónapon belül jelöljenek ki közös képviselőt. Ha e felhívásnak nem tesznek eleget, a közös képviselőt a Hivatal jelöli ki.

74. cikk

Meghatalmazás

(1)   A 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (3) bekezdése értelmében természetes vagy jogi személyt képviselő alkalmazottak, valamint a Hivatal által a 207/2009/EK rendelet 93. cikkének (2) bekezdése alapján fenntartott jegyzékbe felvett jogi és szakmai képviselők csak akkor nyújtanak be a Hivatalhoz aláírással ellátott meghatalmazást az aktához történő csatolás végett a 207/2009/EK rendelet 92. cikke (3) bekezdésének vagy 93. cikke (1) bekezdésének megfelelően, ha a Hivatal azt kifejezetten kéri, vagy – amennyiben több fél vesz részt abban az eljárásban, amelyben a képviselő a Hivatal előtt eljár – ha a másik fél azt kifejezetten kéri.

(2)   Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (3) bekezdése, illetve 93. cikkének (1) bekezdése alapján aláírással ellátott meghatalmazást kell benyújtani, ez a meghatalmazás az Unió bármely hivatalos nyelvén benyújtható. A képviseleti meghatalmazás egy vagy több bejelentésre vagy lajstromozott védjegyre is vonatkozhat, vagy lehet általános meghatalmazás, amely lehetővé teszi a képviselőnek, hogy eljárjon a Hivatalnál folytatott minden olyan eljárásban, amelyben a meghatalmazást adó személy félként vesz részt.

(3)   A Hivatal meghatározza azt a határidőt, amelyen belül az ilyen meghatalmazásokat be kell nyújtani. Ha a képviseleti meghatalmazást nem nyújtják be kellő időben, az eljárást a képviselt személlyel kell folytatni. A bejelentés benyújtásán kívül a képviselő eljárási cselekményei hatálytalanok, ha a képviselt személy nem hagyja jóvá azokat a Hivatal által meghatározott határidőn belül.

(4)   Az (1) és a (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a meghatalmazást visszavonó iratokra.

(5)   Azt a képviselőt, akinek képviseleti jogosultsága megszűnt, mindaddig képviselőnek kell tekinteni, amíg képviseleti jogosultságának megszűnéséről a Hivatal tájékoztatást nem kap.

(6)   A meghatalmazás a benne foglalt eltérő rendelkezés hiányában a meghatalmazást adó személy halálával nem válik automatikusan érvénytelenné a Hivatal viszonylatában.

(7)   A képviselő kijelöléséről a Hivatalnak küldött közlésben fel kell tüntetni a képviselő nevét és üzleti címét az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdésének e) pontjával összhangban. Ha már kijelölt képviselő jár el a Hivatal előtt, fel kell tüntetnie a nevét és a Hivatal által részére kiadott azonosító számot. Ha ugyanaz a fél több képviselőt bíz meg, a meghatalmazás eltérő rendelkezéseire tekintet nélkül a képviselők közösen vagy önállóan is eljárhatnak.

(8)   A képviselők társulásának kijelölését vagy meghatalmazását bármely olyan képviselő kijelölésének vagy meghatalmazásának kell tekinteni, aki e társulás keretében működik.

75. cikk

A hivatásos képviselők jegyzékének módosítása

(1)   A 207/2009/EK rendelet 93. cikkének (5) bekezdése alapján a hivatásos képviselőt a jegyzékből hivatalból törölni kell:

| a) | a hivatásos képviselő halála vagy cselekvőképtelensége esetén; |
| --- | --- |

a)

a hivatásos képviselő halála vagy cselekvőképtelensége esetén;

| b) | ha a hivatásos képviselő már nem az EGT valamely tagállamának állampolgára, kivéve, ha az ügyvezető igazgató a 207/2009/EK rendelet 93. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján felmentést ad; |
| --- | --- |

b)

ha a hivatásos képviselő már nem az EGT valamely tagállamának állampolgára, kivéve, ha az ügyvezető igazgató a 207/2009/EK rendelet 93. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján felmentést ad;

| c) | ha a hivatásos képviselő székhelye vagy foglalkoztatásának helye már nem az EGT-ben van; |
| --- | --- |

c)

ha a hivatásos képviselő székhelye vagy foglalkoztatásának helye már nem az EGT-ben van;

| d) | ha a hivatásos képviselő már nem rendelkezik a 207/2009/EK rendelet 93. cikke (2) bekezdése c) pontjának első mondatában említett jogosultsággal. |
| --- | --- |

d)

ha a hivatásos képviselő már nem rendelkezik a 207/2009/EK rendelet 93. cikke (2) bekezdése c) pontjának első mondatában említett jogosultsággal.

(2)   A Hivatal hivatalból felfüggeszti a hivatásos képviselő bejegyzését, ha a képviselőnek a 207/2009/EK rendelet 93. cikke (2) bekezdése c) pontjának első mondatában említett, a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatal, illetve az EGT valamely tagállamának központi iparjogvédelmi hivatala előtti, természetes vagy jogi személyek képviseletére való jogosultságát felfüggesztették.

(3)   Amennyiben a törlés feltételei már nem állnak fenn, azt a személyt, akit a jegyzékből töröltek, a 207/2009/EK rendelet 93. cikkének (3) bekezdése szerinti igazolással ellátott kérelem alapján újból be kell jegyezni a hivatásos képviselők jegyzékébe.

(4)   Ha a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatal vagy az érintett tagállamok valamelyikének központi iparjogvédelmi hivatala tudomást szerez valamely, az (1) és (2) bekezdésben említett esemény bekövetkeztéről, erről haladéktalanul tájékoztatja a Hivatalt.

XIV. CÍM

A NEMZETKÖZI VÉDJEGYLAJSTROMOZÁSSAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK

76. cikk

Együttes és tanúsító védjegyek

(1)   A 207/2009/EK rendelet 154. cikkének sérelme nélkül, amennyiben az Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás a 207/2009/EK rendelet 154a. cikkének (1) bekezdése értelmében valamely európai uniós együttes védjegyre vagy európai uniós tanúsító védjegyre vonatkozik, a Hivatal a következő esetekben hivatalból közölt ideiglenes elutasításról szóló értesítést is kiad az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 33. cikke szerint:

| a) | ha a 207/2009/EK rendelet 68. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett (1) és (2) bekezdésében meghatározott elutasítási okok valamelyike vagy a 207/2009/EK rendelet 74c. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett (1) és (2) bekezdésében meghatározott elutasítási okok valamelyike fennáll; |
| --- | --- |

a)

ha a 207/2009/EK rendelet 68. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett (1) és (2) bekezdésében meghatározott elutasítási okok valamelyike vagy a 207/2009/EK rendelet 74c. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett (1) és (2) bekezdésében meghatározott elutasítási okok valamelyike fennáll;

| b) | amennyiben a védjegyhasználatra vonatkozó szabályzatot nem a 207/2009/EK rendelet 154a. cikkének (2) bekezdésével összhangban nyújtották be. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a védjegyhasználatra vonatkozó szabályzatot nem a 207/2009/EK rendelet 154a. cikkének (2) bekezdésével összhangban nyújtották be.

(2)   A védjegy használatáról rendelkező szabályzatnak a 207/2009/EK rendelet 71. és 74f. cikke szerinti módosítását az Európai Uniós Védjegyértesítőben közzé kell tenni.

77. cikk

Felszólalási eljárás

(1)   Ha az Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás ellen terjesztenek elő felszólalást a 207/2009/EK rendelet 156. cikkének megfelelően, a felszólalásnak tartalmaznia kell:

| a) | a felszólalással megtámadott nemzetközi lajstromozás számát; |
| --- | --- |

a)

a felszólalással megtámadott nemzetközi lajstromozás számát;

| b) | nemzetközi lajstromozás árujegyzékében szereplő áruk vagy szolgáltatások megjelölését, amelyek ellen a felszólalás irányul; |
| --- | --- |

b)

nemzetközi lajstromozás árujegyzékében szereplő áruk vagy szolgáltatások megjelölését, amelyek ellen a felszólalás irányul;

| c) | a nemzetközi lajstromozás jogosultjának nevét; |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi lajstromozás jogosultjának nevét;

| d) | az e rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b)–h) pontjában szereplő követelményeket. |
| --- | --- |

d)

az e rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b)–h) pontjában szereplő követelményeket.

(2)   Az Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozásokkal kapcsolatos felszólalási eljárás alkalmazásában e rendelet 2. cikkének (1), (3) és (4) bekezdése, valamint 3–10. cikke a következő feltételek mellett alkalmazandó:

| a) | az uniós védjegybejelentésre vonatkozó hivatkozásokat a nemzetközi lajstromozásra való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

a)

az uniós védjegybejelentésre vonatkozó hivatkozásokat a nemzetközi lajstromozásra való hivatkozásként kell értelmezni;

| b) | az uniós védjegybejelentés visszavonására vonatkozó hivatkozásokat az Európai Unió vonatkozásában a nemzetközi lajstromozásról történő lemondásra való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

b)

az uniós védjegybejelentés visszavonására vonatkozó hivatkozásokat az Európai Unió vonatkozásában a nemzetközi lajstromozásról történő lemondásra való hivatkozásként kell értelmezni;

| c) | a bejelentőre vonatkozó hivatkozásokat a nemzetközi lajstromozás jogosultjára való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

c)

a bejelentőre vonatkozó hivatkozásokat a nemzetközi lajstromozás jogosultjára való hivatkozásként kell értelmezni.

(3)   Ha a felszólalást a 207/2009/EK rendelet 156. cikkének (2) bekezdésében említett egy hónapos határidő lejártát megelőzően nyújtották be, a felszólalást úgy kell tekinteni, hogy azt az egy hónapos határidő lejártát követő első napon nyújtották be.

(4)   Amennyiben a nemzetközi lajstromozás jogosultja köteles képviseltetni magát a Hivatal előtti eljárásokban a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése szerint, és ha a nemzetközi lajstromozás jogosultja még nem jelölt ki képviselőt a 207/2009/EK rendelet 93. cikkének (1) bekezdése szerint, a nemzetközi lajstromozás jogosultjának címzett, az e rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólalásról szóló közlésben szerepelnie kell egy felhívásnak a 207/2009/EK rendelet 93. cikkének (1) bekezdése értelmében vett képviselőnek a közlés időpontjától számított két hónapos határidőn belül történő kijelölésére vonatkozóan.

Ha a nemzetközi lajstromozás jogosultja e határidőn belül nem hatalmaz meg képviselőt, a Hivatal a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalmat elutasító határozatot hoz.

(5)   Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 154. cikke alapján az oltalom hivatalból közölt ideiglenes elutasításáról szóló értesítés kiadására kerül sor, a felszólalási eljárást fel kell függeszteni. Ha a hivatalból közölt ideiglenes elutasítás a védjegy oltalmának elutasításáról rendelkező jogerős határozathoz vezet, a Hivatal az ügyben nem hoz határozatot, visszatéríti a felszólalás díját, és nem hoz határozatot a költségek viselése tárgyában.

78. cikk

Értesítés felszólaláson alapuló ideiglenes elutasításról

(1)   Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 156. cikkének (2) bekezdése alapján nemzetközi lajstromozással szembeni felszólalást nyújtanak be a Hivatalhoz, vagy ha a felszólalást e rendelet 77. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtottnak kell tekinteni, a Hivatal az oltalom felszólalás alapján történő ideiglenes elutasításáról szóló értesítést küld a Szellemi Tulajdon Világszervezete Nemzetközi Irodájának (a továbbiakban: Nemzetközi Iroda).

(2)   Az oltalom felszólaláson alapuló ideiglenes elutasításáról szóló értesítésnek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a nemzetközi lajstromozás száma; |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi lajstromozás száma;

| b) | annak közlése, hogy az elutasítás alapja az a tény, hogy felszólalást nyújtottak be, a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének azon rendelkezéseire történő utalással együtt, amelyen a felszólalás alapul; |
| --- | --- |

b)

annak közlése, hogy az elutasítás alapja az a tény, hogy felszólalást nyújtottak be, a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének azon rendelkezéseire történő utalással együtt, amelyen a felszólalás alapul;

| c) | a felszólaló fél neve és címe. |
| --- | --- |

c)

a felszólaló fél neve és címe.

(3)   Ha a felszólalás védjegybejelentésen vagy -lajstromozáson alapul, a (2) bekezdésben említett értesítésnek a következő adatokat kell tartalmaznia:

| a) | a bejelentési nap, a lajstromozás napja, és ha van, az elsőbbség napja; |
| --- | --- |

a)

a bejelentési nap, a lajstromozás napja, és ha van, az elsőbbség napja;

| b) | az ügyszám, illetve ha eltér, a védjegy lajstromszáma; |
| --- | --- |

b)

az ügyszám, illetve ha eltér, a védjegy lajstromszáma;

| c) | a jogosult neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a jogosult neve és címe;

| d) | a védjegy ábrázolása; |
| --- | --- |

d)

a védjegy ábrázolása;

| e) | az áru- vagy szolgáltatásjegyzék, amely a felszólalás alapjául szolgál. |
| --- | --- |

e)

az áru- vagy szolgáltatásjegyzék, amely a felszólalás alapjául szolgál.

(4)   Ha az ideiglenes elutasítás az áruknak vagy szolgáltatásoknak csupán egy részére vonatkozik, a (2) bekezdésben említett értesítésben meg kell jelölni ezeket az árukat vagy szolgáltatásokat.

(5)   A Hivatal értesíti a Nemzetközi Irodát a következőkről:

| a) | ha a felszólalási eljárás eredményeképpen az ideiglenes elutasítást visszavonták, arról, hogy a védjegy az Unióban oltalmat élvez; |
| --- | --- |

a)

ha a felszólalási eljárás eredményeképpen az ideiglenes elutasítást visszavonták, arról, hogy a védjegy az Unióban oltalmat élvez;

| b) | amennyiben a védjegyoltalom elutasításáról szóló határozat a 207/2009/EK rendelet 58. cikke szerinti fellebbezést vagy a 207/2009/EK rendelet 65. cikke szerinti keresetet követően jogerőre emelkedett, arról, hogy a védjegyoltalmat az Unióban elutasították; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a védjegyoltalom elutasításáról szóló határozat a 207/2009/EK rendelet 58. cikke szerinti fellebbezést vagy a 207/2009/EK rendelet 65. cikke szerinti keresetet követően jogerőre emelkedett, arról, hogy a védjegyoltalmat az Unióban elutasították;

| c) | ha a b) pontban említett elutasítás az áruknak vagy szolgáltatásoknak csupán egy részére vonatkozik, azon árukról és szolgáltatásokról, amelyek vonatkozásában a védjegy az Unióban oltalmat élvez. |
| --- | --- |

c)

ha a b) pontban említett elutasítás az áruknak vagy szolgáltatásoknak csupán egy részére vonatkozik, azon árukról és szolgáltatásokról, amelyek vonatkozásában a védjegy az Unióban oltalmat élvez.

(6)   Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 154. cikkének (2) bekezdése vagy e cikk (1) bekezdése alapján egy nemzetközi lajstromozás tekintetében több ideiglenes elutasítást adtak ki, az e cikk (5) bekezdésében említett értesítésnek a védjegyoltalom 207/2009/EK rendelet 154. és 156. cikke szerinti teljes vagy részleges elutasítására kell vonatkoznia.

79. cikk

Az oltalom elismeréséről szóló értesítés

(1)   Ha a Hivatal nem adott ki a 207/2009/EK rendelet 154. cikke szerinti, hivatalból közölt ideiglenes elutasításról szóló értesítést, és nem érkezett be hozzá felszólalás a 207/2009/EK rendelet 156. cikkének (2) bekezdésében említett, a felszólalás benyújtására nyitva álló határidőn belül, továbbá a Hivatal nem adott ki hivatalból közölt ideiglenes elutasításról szóló értesítést harmadik felek által tett észrevételek eredményeként, a Hivatal értesítést küld a Nemzetközi Irodának az oltalom elismeréséről, amelyben közli, hogy a védjegy az Európai Unióban oltalmat élvez.

(2)   A 207/2009/EK rendelet 151. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az e cikk (1) bekezdésben említett, az oltalom elismeréséről szóló újabb értesítés ugyanolyan hatályú, mint a Hivatal nyilatkozata az elutasításról szóló értesítés visszavonásáról.

XV. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

80. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2868/95/EK rendelet és a 216/96/EK rendelet hatályát veszti. Azokra a folyamatban lévő eljárásokra azonban, amelyekre ez a rendelet a 81. cikkével összhangban nem alkalmazandó, a fent említett rendeletek a szóban forgó eljárások lezárultáig továbbra is alkalmazandók.

81. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet 2017. október 1-jétől kell alkalmazni, a következő kivételekkel:

| a) | a 2–6. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott felszólalásokra; |
| --- | --- |

a)

a 2–6. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott felszólalásokra;

| b) | a 7. és a 8. cikk nem alkalmazandó azokra a felszólalási eljárásokra, amelyek kontradiktórius része a fent említett időpont előtt kezdődött meg; |
| --- | --- |

b)

a 7. és a 8. cikk nem alkalmazandó azokra a felszólalási eljárásokra, amelyek kontradiktórius része a fent említett időpont előtt kezdődött meg;

| c) | a 9. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtti felfüggesztésekre; |
| --- | --- |

c)

a 9. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtti felfüggesztésekre;

| d) | a 10. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, a használat igazolására irányuló kérelmekre; |
| --- | --- |

d)

a 10. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, a használat igazolására irányuló kérelmekre;

| e) | a III. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, módosításra irányuló kérelmekre; |
| --- | --- |

e)

a III. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, módosításra irányuló kérelmekre;

| f) | a 12–15. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, megszűnés megállapítására vagy védjegy törlésére, illetve átruházásra irányuló kérelmekre; |
| --- | --- |

f)

a 12–15. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, megszűnés megállapítására vagy védjegy törlésére, illetve átruházásra irányuló kérelmekre;

| g) | a 16. és a 17. cikk nem alkalmazandó azokra az eljárásokra, amelyek kontradiktórius része a fent említett időpont előtt kezdődött meg; |
| --- | --- |

g)

a 16. és a 17. cikk nem alkalmazandó azokra az eljárásokra, amelyek kontradiktórius része a fent említett időpont előtt kezdődött meg;

| h) | a 18. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtti felfüggesztésekre; |
| --- | --- |

h)

a 18. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtti felfüggesztésekre;

| i) | a 19. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, a használat igazolására irányuló kérelmekre; |
| --- | --- |

i)

a 19. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, a használat igazolására irányuló kérelmekre;

| j) | az V. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott fellebbezésekre; |
| --- | --- |

j)

az V. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott fellebbezésekre;

| k) | a VI. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt indított szóbeli eljárásokra és azokra az írásbeli bizonyítékokra, amelyek esetében a benyújtásra rendelkezésre álló időszak a szóban forgó időpont előtt kezdődött meg; |
| --- | --- |

k)

a VI. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt indított szóbeli eljárásokra és azokra az írásbeli bizonyítékokra, amelyek esetében a benyújtásra rendelkezésre álló időszak a szóban forgó időpont előtt kezdődött meg;

| l) | a VII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt teljesített kézbesítésekre; |
| --- | --- |

l)

a VII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt teljesített kézbesítésekre;

| m) | a VIII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt beérkezett közlésekre és rendelkezésre bocsátott formanyomtatványokra; |
| --- | --- |

m)

a VIII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt beérkezett közlésekre és rendelkezésre bocsátott formanyomtatványokra;

| n) | a IX. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt meghatározott határidőkre; |
| --- | --- |

n)

a IX. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt meghatározott határidőkre;

| o) | a X. cím nem alkalmazandó a határozatoknak a fent említett időpont előtti visszavonására, illetve a lajstrombejegyzéseknek az ugyanazon időpont előtti törlésére; |
| --- | --- |

o)

a X. cím nem alkalmazandó a határozatoknak a fent említett időpont előtti visszavonására, illetve a lajstrombejegyzéseknek az ugyanazon időpont előtti törlésére;

| p) | a XI. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt a felek által kérelmezett vagy a Hivatal által elrendelt felfüggesztésekre; |
| --- | --- |

p)

a XI. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt a felek által kérelmezett vagy a Hivatal által elrendelt felfüggesztésekre;

| q) | a XII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt félbeszakadt eljárásokra; |
| --- | --- |

q)

a XII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt félbeszakadt eljárásokra;

| r) | a 73. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt beérkezett uniós védjegybejelentésekre; |
| --- | --- |

r)

a 73. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt beérkezett uniós védjegybejelentésekre;

| s) | a 74. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt kijelölt képviselőkre; |
| --- | --- |

s)

a 74. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt kijelölt képviselőkre;

| t) | a 75. cikk nem alkalmazandó a hivatásos képviselők jegyzékébe a fent említett időpont előtt tett bejegyzésekre; |
| --- | --- |

t)

a 75. cikk nem alkalmazandó a hivatásos képviselők jegyzékébe a fent említett időpont előtt tett bejegyzésekre;

| u) | a XIV. cím nem alkalmazandó az uniós védjegyekre vonatkozó, a fent említett időpont előtti megjelölésekre. |
| --- | --- |

u)

a XIV. cím nem alkalmazandó az uniós védjegyekre vonatkozó, a fent említett időpont előtti megjelölésekre.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 78., 2009.3.24., 1. o.

1

(2)  A Tanács 40/94/EK rendelete (1993. december 20.) a közösségi védjegyről (HL L 11., 1994.1.14., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2424 rendelete (2015. december 16.) a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet és a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2868/95/EK bizottsági rendelet módosításáról, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról szóló 2869/95/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 341., 2015.12.24., 21. o.)

3

(4)  A Bizottság 2868/95/EK rendelete (1995. december 13.) a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 303., 1995.12.15., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 216/96/EK rendelete (1996. február 5.) a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) fellebbezési tanácsainak eljárási szabályzatáról (HL L 28., 1996.2.6., 11. o.).

5

(6)  A C-29/05. P. sz., OHIM kontra Kaul GmbH (ARCOL kontra CAPOL) ügyben 2007. március 13-án hozott ítélet, EBHT I-2213, ECLI:EU:C:2007:162, 42–44. pont; a C-621/11. P. sz., New Yorker SHK Jeans GmbH& Co. KG kontra OHIM (FISHBONE kontra FISHBONE BEACHWEAR) ügyben 2013. július 18-án hozott ítélet, ECLI:EU:C:2013:484, 28–30. pont; a C-610/11. P. sz., Centrotherm Systemtechnik GmbH kontra OHIM (CENTROTHERM) ügyben 2013. szeptember 26-án hozott ítélet, ECLI:EU:C:2013:593, 85–90 és 110–113. pont; a C-120/12. P. sz. Bernhard Rintisch kontra OHIM (PROTI SNACK kontra PROTI) ügyben 2013. október 3-án hozott ítélet, ECLI:EU:C:2013:638, 32. és 38–39. pont; a C-121/12. P. sz. Bernhard Rintisch kontra OHIM, (PROTIVITAL kontra PROTI) ügyben 2013. október 3-án hozott ítélet, ECLI:EU:C:2013:639, 33. és 39–40. pont; a C-122/12. P. sz., Bernhard Rintisch kontra OHIM, (PROTIACTIVE/PROTI) ügyben 2013. október 3-án hozott ítélet, ECLI:EU:C:2013:628, 33. és 39–40. pont; a C-597/14. P. sz., EUIPO kontra Xavier Grau Ferrer ügyben 2016. július 21-én hozott ítélet, 26–27. pont.

6

OHIM

Kaul GmbH

New Yorker SHK Jeans GmbH& Co. KG

OHIM

Centrotherm Systemtechnik GmbH

OHIM

Bernhard Rintisch

OHIM

Bernhard Rintisch

OHIM

Bernhard Rintisch

OHIM

EUIPO

Xavier Grau Ferrer

(7)  A Bizottság 2017. május 18-i (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelete az európai uniós védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (lásd e Hivatalos Lap 39. oldalát).

7

(8)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

8

(9)  
  HL L 296., 2003.11.14., 22. o.

9

---

| 2017.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1431 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. május 18.)

az európai uniós védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (5b) bekezdésére, 26. cikke (4) bekezdésére, 30. cikke (2) bekezdésére, 33. cikke (4) bekezdésére, 34. cikke (5) bekezdésére, 39. cikke (5) bekezdésére, 44. cikke (9) bekezdésére, 45. cikke (3) bekezdésére, 48. cikke (3) bekezdése második albekezdésére, 48a. cikke (1) bekezdésére, 49. cikke (8) bekezdésére, 50. cikke (5) bekezdésére, 67. cikke (3) bekezdésére, 74b. cikke (3) bekezdésére, 85. cikke (1a) bekezdése első albekezdésére, 89. cikke (4) bekezdésére, 90. cikke (3) bekezdésére, 113. cikke (6) bekezdésére, 119. cikke (10) bekezdésére, 132. cikke (2) bekezdése második albekezdésére, 147. cikke (9) bekezdésére, 148a. cikke (2) bekezdésére, 149. cikke (2) bekezdésére, 153a. cikke (6) bekezdésére, 154. cikke (8) bekezdésére, 158. cikke (4) bekezdésére, 159. cikke (10) bekezdésére és 161. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 40/94/EK tanácsi rendelet (2), amelyet a 207/2009/EK rendelet kodifikált, egy olyan, kifejezetten az Unióra szabott védjegyrendszert hozott létre, amelynek keretében az Unió egész területére kiterjedő hatályú védjegyoltalom szerezhető az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalához (a továbbiakban: Hivatal) benyújtott bejelentés alapján. |
| --- | --- |

(1)

A 40/94/EK tanácsi rendelet (2), amelyet a 207/2009/EK rendelet kodifikált, egy olyan, kifejezetten az Unióra szabott védjegyrendszert hozott létre, amelynek keretében az Unió egész területére kiterjedő hatályú védjegyoltalom szerezhető az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalához (a továbbiakban: Hivatal) benyújtott bejelentés alapján.

| (2) | Az (EU) 2015/2424 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) összehangolja a 207/2009/EK rendelet értelmében a Bizottságra ruházott hatásköröket az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével. Az összehangolás nyomán létrejövő új jogszabályi keretekhez való igazodás érdekében bizonyos szabályokat végrehajtási aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni. Az új szabályoknak a 2868/95/EK bizottsági rendeletben (4) szereplő meglévő szabályok helyébe kell lépniük, és a 207/2009/EK végrehajtási rendelet végrehajtását kell szolgálniuk. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2015/2424 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) összehangolja a 207/2009/EK rendelet értelmében a Bizottságra ruházott hatásköröket az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével. Az összehangolás nyomán létrejövő új jogszabályi keretekhez való igazodás érdekében bizonyos szabályokat végrehajtási aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni. Az új szabályoknak a 2868/95/EK bizottsági rendeletben (4) szereplő meglévő szabályok helyébe kell lépniük, és a 207/2009/EK végrehajtási rendelet végrehajtását kell szolgálniuk.

| (3) | Az egyértelműség, a jogbiztonság és a hatékonyság érdekében, továbbá az európai uniós védjegybejelentések benyújtásának megkönnyítése céljából alapvető fontosságú pontosan és kimerítően meghatározni az európai uniós védjegybejelentésekben feltüntetendő kötelező és opcionális tartalmi elemek körét, ugyanakkor el kell kerülni a szükségtelen adminisztratív terheket. |
| --- | --- |

(3)

Az egyértelműség, a jogbiztonság és a hatékonyság érdekében, továbbá az európai uniós védjegybejelentések benyújtásának megkönnyítése céljából alapvető fontosságú pontosan és kimerítően meghatározni az európai uniós védjegybejelentésekben feltüntetendő kötelező és opcionális tartalmi elemek körét, ugyanakkor el kell kerülni a szükségtelen adminisztratív terheket.

| (4) | A 207/2009/EK rendelet értelmében a védjegyet már nem kötelező grafikai eszközökkel megjeleníteni, feltéve, hogy a megjelenítés lehetővé teszi az illetékes hatóságok és a nyilvánosság számára az oltalom tárgyának pontos és egyértelmű meghatározását. Ezért a jogbiztonság érdekében egyértelműen rögzíteni kell, hogy a lajstromba vétel által biztosított kizárólagos jog pontos tárgyát a megjelenítés határozza meg. A megjelenítést adott esetben az érintett védjegy típusának jelzésével kell kiegészíteni. A megjelenítést adott esetben kiegészítheti továbbá a jel leírása. Az említett jelzésnek és leírásnak összhangban kell lennie a megjelenítéssel. |
| --- | --- |

(4)

A 207/2009/EK rendelet értelmében a védjegyet már nem kötelező grafikai eszközökkel megjeleníteni, feltéve, hogy a megjelenítés lehetővé teszi az illetékes hatóságok és a nyilvánosság számára az oltalom tárgyának pontos és egyértelmű meghatározását. Ezért a jogbiztonság érdekében egyértelműen rögzíteni kell, hogy a lajstromba vétel által biztosított kizárólagos jog pontos tárgyát a megjelenítés határozza meg. A megjelenítést adott esetben az érintett védjegy típusának jelzésével kell kiegészíteni. A megjelenítést adott esetben kiegészítheti továbbá a jel leírása. Az említett jelzésnek és leírásnak összhangban kell lennie a megjelenítéssel.

| (5) | Továbbá annak érdekében, hogy az európai uniós védjegybejelentések benyújtási folyamata során biztosítva legyen a következetesség, valamint hogy a korábban bejegyzett jogokra vonatkozó kutatások eredményességét fokozni lehessen, célszerű meghatározni általános, valamennyi védjegy megjelenítésének esetében betartandó elveket, továbbá egyes védjegytípusok tekintetében – azok sajátos jellegének és alkotóelemeinek figyelembevételével – a megjelenítésre vonatkozó konkrét szabályokat és követelményeket. |
| --- | --- |

(5)

Továbbá annak érdekében, hogy az európai uniós védjegybejelentések benyújtási folyamata során biztosítva legyen a következetesség, valamint hogy a korábban bejegyzett jogokra vonatkozó kutatások eredményességét fokozni lehessen, célszerű meghatározni általános, valamennyi védjegy megjelenítésének esetében betartandó elveket, továbbá egyes védjegytípusok tekintetében – azok sajátos jellegének és alkotóelemeinek figyelembevételével – a megjelenítésre vonatkozó konkrét szabályokat és követelményeket.

| (6) | A korszerűsítés iránti igényből kifolyólag, a grafikai megjelenítés mellett – az új technológiákkal összhangban – különféle műszaki alternatívák kerülnek bevezetésre, hogy a lajstromozási eljárás jobban illeszkedjen a technikai fejlődéshez. Ugyanakkor annak érdekében, hogy az európai uniós védjegyrendszer továbbra is összhangban álljon a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én, Madridban elfogadott jegyzőkönyvvel (5) (Madridi Jegyzőkönyv) létrehozott rendszerrel, meg kell határozni a védjegy megjelenítésének benyújtására vonatkozó műszaki előírásokat, ezen belül az elektronikus úton benyújtott védjegyek megjelenítésére vonatkozóakat. A 207/2009/EK rendelettel összhangban, valamint a rugalmasság növelése és a technológiai fejlődéshez való gyorsabb alkalmazkodás érdekében célszerű, hogy a Hivatal ügyvezető igazgatója határozhassa meg az elektronikus úton benyújtott védjegyekre vonatkozó műszaki előírásokat. |
| --- | --- |

(6)

A korszerűsítés iránti igényből kifolyólag, a grafikai megjelenítés mellett – az új technológiákkal összhangban – különféle műszaki alternatívák kerülnek bevezetésre, hogy a lajstromozási eljárás jobban illeszkedjen a technikai fejlődéshez. Ugyanakkor annak érdekében, hogy az európai uniós védjegyrendszer továbbra is összhangban álljon a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én, Madridban elfogadott jegyzőkönyvvel (5) (Madridi Jegyzőkönyv) létrehozott rendszerrel, meg kell határozni a védjegy megjelenítésének benyújtására vonatkozó műszaki előírásokat, ezen belül az elektronikus úton benyújtott védjegyek megjelenítésére vonatkozóakat. A 207/2009/EK rendelettel összhangban, valamint a rugalmasság növelése és a technológiai fejlődéshez való gyorsabb alkalmazkodás érdekében célszerű, hogy a Hivatal ügyvezető igazgatója határozhassa meg az elektronikus úton benyújtott védjegyekre vonatkozó műszaki előírásokat.

| (7) | Az elsőbbségi és a szenioritási igények benyújtásával és feldolgozásával kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése érdekében indokolt az eljárásokat egyszerűsíteni. Ezért a jövőben nem lesz szükséges hitelesített másolatot benyújtani a korábbi bejelentésről vagy lajstromozásról. Továbbá elsőbbség igénylése esetén a Hivatal számára a továbbiakban nem lesz előírva, hogy az aktában szerepeljen a korábbi védjegybejelentés másolata. |
| --- | --- |

(7)

Az elsőbbségi és a szenioritási igények benyújtásával és feldolgozásával kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése érdekében indokolt az eljárásokat egyszerűsíteni. Ezért a jövőben nem lesz szükséges hitelesített másolatot benyújtani a korábbi bejelentésről vagy lajstromozásról. Továbbá elsőbbség igénylése esetén a Hivatal számára a továbbiakban nem lesz előírva, hogy az aktában szerepeljen a korábbi védjegybejelentés másolata.

| (8) | Miután eltörlésre került az az előírás, hogy a védjegyeket kötelező grafikus formában megjeleníteni, bizonyos védjegytípusok elektronikus formátumban is megjeleníthetők, és ezek már nem alkalmasak hagyományos módon történő közzétételre. Annak érdekében, hogy – az átláthatóságot és a jogbiztonságot szem előtt tartva – a bejelentésekkel kapcsolatos valamennyi információ közzétételre kerüljön, egy védjegynek a Hivatal által vezetett elektronikus lajstromra mutató link útján történő elérhetővé tételét úgy kell tekinteni, hogy az a védjegy közzétételi célból történő megjelenítésének érvényes módja. |
| --- | --- |

(8)

Miután eltörlésre került az az előírás, hogy a védjegyeket kötelező grafikus formában megjeleníteni, bizonyos védjegytípusok elektronikus formátumban is megjeleníthetők, és ezek már nem alkalmasak hagyományos módon történő közzétételre. Annak érdekében, hogy – az átláthatóságot és a jogbiztonságot szem előtt tartva – a bejelentésekkel kapcsolatos valamennyi információ közzétételre kerüljön, egy védjegynek a Hivatal által vezetett elektronikus lajstromra mutató link útján történő elérhetővé tételét úgy kell tekinteni, hogy az a védjegy közzétételi célból történő megjelenítésének érvényes módja.

| (9) | Ugyanezen okokból lehetővé kell tenni a Hivatal számára, hogy olyan védjegyokiratokat állítson ki, amelyben a védjegy megjelenítését elektronikus link helyettesíti. Továbbá a lajstromba vételt követően kiadott okiratok vonatkozásában – és az olyan kérelmeknek való megfelelés érdekében, amelyeket egy olyan időpontban nyújtottak be, amikor a lajstromozási adatok megváltozhattak –, rendelkezni kell arról a lehetőségről, hogy az okiratról olyan naprakész változatot lehessen kiadni, amelyben szerepelnek a lajstromban tett lényeges későbbi bejegyzések. |
| --- | --- |

(9)

Ugyanezen okokból lehetővé kell tenni a Hivatal számára, hogy olyan védjegyokiratokat állítson ki, amelyben a védjegy megjelenítését elektronikus link helyettesíti. Továbbá a lajstromba vételt követően kiadott okiratok vonatkozásában – és az olyan kérelmeknek való megfelelés érdekében, amelyeket egy olyan időpontban nyújtottak be, amikor a lajstromozási adatok megváltozhattak –, rendelkezni kell arról a lehetőségről, hogy az okiratról olyan naprakész változatot lehessen kiadni, amelyben szerepelnek a lajstromban tett lényeges későbbi bejegyzések.

| (10) | A korábbi rendszer alkalmazása során világossá vált, hogy az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében bizonyos rendelkezéseket egyértelműsíteni kell, különösen a részleges átruházások és a részleges lemondások tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

A korábbi rendszer alkalmazása során világossá vált, hogy az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében bizonyos rendelkezéseket egyértelműsíteni kell, különösen a részleges átruházások és a részleges lemondások tekintetében.

| (11) | A jogbiztonság érdekében, ugyanakkor bizonyos mértékű rugalmasságot biztosítva, meg kell határozni a 207/2009/EK rendelet szerint benyújtott európai uniós együttes védjegyek és európai uniós tanúsító védjegyek használatára vonatkozó szabályzatok minimális tartalmi elemeit, hogy ennek révén a piaci szereplők élhessenek az ezen új védjegytípusok biztosította oltalommal. |
| --- | --- |

(11)

A jogbiztonság érdekében, ugyanakkor bizonyos mértékű rugalmasságot biztosítva, meg kell határozni a 207/2009/EK rendelet szerint benyújtott európai uniós együttes védjegyek és európai uniós tanúsító védjegyek használatára vonatkozó szabályzatok minimális tartalmi elemeit, hogy ennek révén a piaci szereplők élhessenek az ezen új védjegytípusok biztosította oltalommal.

| (12) | A Hivatal előtti eljárások során a nyertes félnél felmerült képviseleti költségek tekintetében indokolt maximális mértékeket meghatározni annak biztosítására, hogy a másik fél többek között taktikai okokból ne élhessen vissza a költségek viselésére vonatkozó kötelezettséggel. |
| --- | --- |

(12)

A Hivatal előtti eljárások során a nyertes félnél felmerült képviseleti költségek tekintetében indokolt maximális mértékeket meghatározni annak biztosítására, hogy a másik fél többek között taktikai okokból ne élhessen vissza a költségek viselésére vonatkozó kötelezettséggel.

| (13) | A hatékonyság érdekében a Hivatal számára lehetővé tenni az elektronikus közzétételt. |
| --- | --- |

(13)

A hatékonyság érdekében a Hivatal számára lehetővé tenni az elektronikus közzétételt.

| (14) | A Hivatal és a tagállami hatóságok között az igazgatási együttműködés keretében eredményes és hatékony információcserét kell biztosítani, kellőképpen szem előtt tartva az iratokba való betekintéssel kapcsolatos korlátozásokat. |
| --- | --- |

(14)

A Hivatal és a tagállami hatóságok között az igazgatási együttműködés keretében eredményes és hatékony információcserét kell biztosítani, kellőképpen szem előtt tartva az iratokba való betekintéssel kapcsolatos korlátozásokat.

| (15) | Az átalakítás iránti kérelmekre vonatkozó követelményeket úgy kell kialakítani, hogy gördülékenyen működő és hatékony kapcsolódási pontot képezzenek az európai uniós védjegyrendszer és a nemzeti védjegyrendszerek között. |
| --- | --- |

(15)

Az átalakítás iránti kérelmekre vonatkozó követelményeket úgy kell kialakítani, hogy gördülékenyen működő és hatékony kapcsolódási pontot képezzenek az európai uniós védjegyrendszer és a nemzeti védjegyrendszerek között.

| (16) | A Hivatal előtti eljárások egyszerűsítése érdekében biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy csak az eljárás szempontjából releváns dokumentumrészek fordítását kelljen benyújtani. Ugyanezen célból indokolt úgy rendelkezni, hogy a Hivatal kizárólag kétség felmerülése esetén kérhessen bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a fordítás megfelel az eredeti szövegnek. |
| --- | --- |

(16)

A Hivatal előtti eljárások egyszerűsítése érdekében biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy csak az eljárás szempontjából releváns dokumentumrészek fordítását kelljen benyújtani. Ugyanezen célból indokolt úgy rendelkezni, hogy a Hivatal kizárólag kétség felmerülése esetén kérhessen bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a fordítás megfelel az eredeti szövegnek.

| (17) | A hatékonyság érdekében indokolt, hogy a felszólalásokkal, illetve az európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmekkel kapcsolatosan a Hivatal által meghozandó bizonyos határozatokat a Hivatal munkatársai egyénileg is meghozhassanak. |
| --- | --- |

(17)

A hatékonyság érdekében indokolt, hogy a felszólalásokkal, illetve az európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmekkel kapcsolatosan a Hivatal által meghozandó bizonyos határozatokat a Hivatal munkatársai egyénileg is meghozhassanak.

| (18) | mivel az Unió csatlakozott a Madridi Jegyzőkönyvhöz, fontos, hogy a védjegyek nemzetközi lajstromozásával kapcsolatos eljárásokra vonatkozó részletes követelmények teljes egészében összhangban álljanak a Jegyzőkönyv szabályaival. |
| --- | --- |

(18)

mivel az Unió csatlakozott a Madridi Jegyzőkönyvhöz, fontos, hogy a védjegyek nemzetközi lajstromozásával kapcsolatos eljárásokra vonatkozó részletes követelmények teljes egészében összhangban álljanak a Jegyzőkönyv szabályaival.

| (19) | Az e rendeletben meghatározott részletes szabályok a 2017. október 1-jei hatállyal az (EU) 2015/2424 rendelettel módosított 207/2009/EK rendeletben szereplő rendelkezésekhez kapcsolódnak. Ezért a szóban forgó szabályok alkalmazását e későbbi időpontra kell halasztani. Ugyanakkor egyes olyan eljárásokra, amelyeket ezen időpont előtt indítottak, lezárultukig továbbra is a 2868/95/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben meghatározott részletes szabályok a 2017. október 1-jei hatállyal az (EU) 2015/2424 rendelettel módosított 207/2009/EK rendeletben szereplő rendelkezésekhez kapcsolódnak. Ezért a szóban forgó szabályok alkalmazását e későbbi időpontra kell halasztani. Ugyanakkor egyes olyan eljárásokra, amelyeket ezen időpont előtt indítottak, lezárultukig továbbra is a 2868/95/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (20) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a végrehajtási szabályokkal foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(20)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a végrehajtási szabályokkal foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a következőket meghatározó szabályokat állapít meg:

| a) | az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalához (a továbbiakban: Hivatal) benyújtandó európai uniós védjegybejelentésekben feltüntetendő tartalmi elemek; |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalához (a továbbiakban: Hivatal) benyújtandó európai uniós védjegybejelentésekben feltüntetendő tartalmi elemek;

| b) | a valamely korábbi bejelentés elsőbbségének igényléséhez és a szenioritás igényléséhez szükséges dokumentáció, valamint a kiállítási elsőbbség igényléséhez benyújtandó bizonyítékok; |
| --- | --- |

b)

a valamely korábbi bejelentés elsőbbségének igényléséhez és a szenioritás igényléséhez szükséges dokumentáció, valamint a kiállítási elsőbbség igényléséhez benyújtandó bizonyítékok;

| c) | európai uniós védjegybejelentés közzétételekor feltüntetendő tartalmi elemek; |
| --- | --- |

c)

európai uniós védjegybejelentés közzétételekor feltüntetendő tartalmi elemek;

| d) | a védjegybejelentés megosztására vonatkozó nyilatkozat tartalma, az ilyen nyilatkozatok Hivatal általi feldolgozásának módja, és a megosztott védjegybejelentés közzétételekor feltüntetendő tartalmi elemek; |
| --- | --- |

d)

a védjegybejelentés megosztására vonatkozó nyilatkozat tartalma, az ilyen nyilatkozatok Hivatal általi feldolgozásának módja, és a megosztott védjegybejelentés közzétételekor feltüntetendő tartalmi elemek;

| e) | a védjegyokirat tartalma és formája; |
| --- | --- |

e)

a védjegyokirat tartalma és formája;

| f) | a védjegyoltalom megosztására irányuló nyilatkozat tartalmi elemei, és az ilyen nyilatkozatok Hivatal általi feldolgozásának módja; |
| --- | --- |

f)

a védjegyoltalom megosztására irányuló nyilatkozat tartalmi elemei, és az ilyen nyilatkozatok Hivatal általi feldolgozásának módja;

| g) | a módosítás iránti kérelemben és a név vagy cím megváltoztatása iránti kérelemben feltüntetendő tartalmi elemek; |
| --- | --- |

g)

a módosítás iránti kérelemben és a név vagy cím megváltoztatása iránti kérelemben feltüntetendő tartalmi elemek;

| h) | az átruházás bejegyzése iránti kérelem tartalmi elemei, az átruházás megállapításához szükséges okiratok, és a részleges átruházás iránti kérelem feldolgozásának módja; |
| --- | --- |

h)

az átruházás bejegyzése iránti kérelem tartalmi elemei, az átruházás megállapításához szükséges okiratok, és a részleges átruházás iránti kérelem feldolgozásának módja;

| i) | a lemondásról szóló nyilatkozatban feltüntetendő tartalmi elemek, és azon okiratok, amelyek alapján megállapítható, hogy a harmadik fél a lemondáshoz hozzájárult; |
| --- | --- |

i)

a lemondásról szóló nyilatkozatban feltüntetendő tartalmi elemek, és azon okiratok, amelyek alapján megállapítható, hogy a harmadik fél a lemondáshoz hozzájárult;

| j) | az európai uniós együttes védjegy és az európai uniós tanúsító védjegy használatára irányadó szabályozás tartalmi elemei; |
| --- | --- |

j)

az európai uniós együttes védjegy és az európai uniós tanúsító védjegy használatára irányadó szabályozás tartalmi elemei;

| k) | az eljárások szükséges és ténylegesen felmerült költségeinek felső összeghatára; |
| --- | --- |

k)

az eljárások szükséges és ténylegesen felmerült költségeinek felső összeghatára;

| l) | az Európai Uniós Védjegyértesítőben és a Hivatal Hivatalos Lapjában való közzétételre vonatkozó egyes részletek; |
| --- | --- |

l)

az Európai Uniós Védjegyértesítőben és a Hivatal Hivatalos Lapjában való közzétételre vonatkozó egyes részletek;

| m) | a Hivatal és a tagállami hatóságok közötti információcserére és az iratbetekintés lehetővé tételére vonatkozó részletes szabályok; |
| --- | --- |

m)

a Hivatal és a tagállami hatóságok közötti információcserére és az iratbetekintés lehetővé tételére vonatkozó részletes szabályok;

| n) | az átalakítás iránti kérelemben és az átalakítás iránti kérelem közzétételekor feltüntetendő tartalmi elemek; |
| --- | --- |

n)

az átalakítás iránti kérelemben és az átalakítás iránti kérelem közzétételekor feltüntetendő tartalmi elemek;

| o) | a Hivatal előtti írásbeli eljárások során használandó azon igazoló iratok köre, amelyeket az Unió bármely hivatalos nyelvén be lehet nyújtani, a fordítás benyújtásának szükségessége és a fordításokra vonatkozó előírt követelmények; |
| --- | --- |

o)

a Hivatal előtti írásbeli eljárások során használandó azon igazoló iratok köre, amelyeket az Unió bármely hivatalos nyelvén be lehet nyújtani, a fordítás benyújtásának szükségessége és a fordításokra vonatkozó előírt követelmények;

| p) | a felszólalási osztály és a törlési osztály munkatársai által egyénileg meghozandó határozatok; |
| --- | --- |

p)

a felszólalási osztály és a törlési osztály munkatársai által egyénileg meghozandó határozatok;

| q) | a védjegyek nemzetközi lajstromozása tekintetében:






  i. | a nemzetközi bejelentés benyújtására szolgáló formanyomtatvány; |
| --- | --- | --- |

q)

a védjegyek nemzetközi lajstromozása tekintetében:

i.

a nemzetközi bejelentés benyújtására szolgáló formanyomtatvány;

| ii. | az érvénytelenítésre vonatkozó tényekről és az érvénytelenítést kimondó határozatokról a Nemzetközi Irodának küldendő értesítés, valamint az értesítés megfelelő időpontja; |
| --- | --- |

ii.

az érvénytelenítésre vonatkozó tényekről és az érvénytelenítést kimondó határozatokról a Nemzetközi Irodának küldendő értesítés, valamint az értesítés megfelelő időpontja;

| iii. | a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos területi kiterjesztése iránti kérelemre vonatkozó részletes követelmények; |
| --- | --- |

iii.

a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos területi kiterjesztése iránti kérelemre vonatkozó részletes követelmények;

| iv. | a nemzetközi lajstromozással kapcsolatos szenioritási igényben feltüntetendő tartalmi elemek, valamint a Nemzetközi Irodának küldendő értesítésben feltüntetendő információk; |
| --- | --- |

iv.

a nemzetközi lajstromozással kapcsolatos szenioritási igényben feltüntetendő tartalmi elemek, valamint a Nemzetközi Irodának küldendő értesítésben feltüntetendő információk;

| v. | az oltalom hivatalból történt ideiglenes elutasításáról szóló, a Nemzetközi Irodának megküldendő értesítésben feltüntetendő tartalmi elemek; |
| --- | --- |

v.

az oltalom hivatalból történt ideiglenes elutasításáról szóló, a Nemzetközi Irodának megküldendő értesítésben feltüntetendő tartalmi elemek;

| vi. | az oltalom végleges megadásáról vagy elutasításáról szóló értesítés tartalmi elemei; |
| --- | --- |

vi.

az oltalom végleges megadásáról vagy elutasításáról szóló értesítés tartalmi elemei;

| vii. | az érvénytelenítésről szóló értesítés tartalmi elemei; |
| --- | --- |

vii.

az érvénytelenítésről szóló értesítés tartalmi elemei;

| viii. | a nemzetközi lajstromozás átalakítása iránti kérelemben és az ilyen kérelem közzétételekor feltüntetendő tartalmi elemek; |
| --- | --- |

viii.

a nemzetközi lajstromozás átalakítása iránti kérelemben és az ilyen kérelem közzétételekor feltüntetendő tartalmi elemek;

| ix. | az átalakítás iránti kérelemben feltüntetendő tartalmi elemek. |
| --- | --- |

ix.

az átalakítás iránti kérelemben feltüntetendő tartalmi elemek.

II. CÍM

BEJELENTÉSI ELJÁRÁS

2. cikk

A bejelentés tartalma

(1)   Az európai uniós védjegybejelentésnek tartalmaznia kell:

| a) | a védjegy európai uniós védjegyként történő lajstromozására irányuló kérelmet; |
| --- | --- |

a)

a védjegy európai uniós védjegyként történő lajstromozására irányuló kérelmet;

| b) | a bejelentő nevét, címét és a lakóhelye, székhelye vagy telephelye szerinti államot. Természetes személyek esetében a nevet a családi név (nevek) és az utónév (utónevek) feltüntetésével kell megadni. Jogi személyek és a 207/2009/EK rendelet 3. cikke szerinti szervezetek esetében a név a hivatalos elnevezésükből és jogi formájukból áll, amelyek a szokásos módon rövidíthetők. A vállalkozás nemzeti azonosító száma is megadható, amennyiben van ilyen. A Hivatal kérheti a bejelentőtől, hogy az ügyvezető igazgató által meghatározottak szerint adjon meg telefonszámot vagy az elektronikus kommunikációra szolgáló más elérhetőséget. Főszabályként minden egyes bejelentőnél csak egy címet kell feltüntetni. Ha több cím is meg van adva, csak az első helyen megadott címet kell figyelembe venni, kivéve, ha a bejelentő a címek egyikét kézbesítési címként jelöli meg. Amennyiben a Hivatal már kiadott azonosító számot, elegendő, ha a bejelentő azt és a nevét tünteti fel; |
| --- | --- |

b)

a bejelentő nevét, címét és a lakóhelye, székhelye vagy telephelye szerinti államot. Természetes személyek esetében a nevet a családi név (nevek) és az utónév (utónevek) feltüntetésével kell megadni. Jogi személyek és a 207/2009/EK rendelet 3. cikke szerinti szervezetek esetében a név a hivatalos elnevezésükből és jogi formájukból áll, amelyek a szokásos módon rövidíthetők. A vállalkozás nemzeti azonosító száma is megadható, amennyiben van ilyen. A Hivatal kérheti a bejelentőtől, hogy az ügyvezető igazgató által meghatározottak szerint adjon meg telefonszámot vagy az elektronikus kommunikációra szolgáló más elérhetőséget. Főszabályként minden egyes bejelentőnél csak egy címet kell feltüntetni. Ha több cím is meg van adva, csak az első helyen megadott címet kell figyelembe venni, kivéve, ha a bejelentő a címek egyikét kézbesítési címként jelöli meg. Amennyiben a Hivatal már kiadott azonosító számot, elegendő, ha a bejelentő azt és a nevét tünteti fel;

| c) | azon áruk vagy szolgáltatások jegyzékét, amelyekre a védjegy lajstromozását kérik, a 207/2009/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően. Ez a jegyzék részben vagy egészben kiválasztható a Hivatal által rendelkezésre bocsájtott, előzetesen elfogadott tételeket tartalmazó adatbázisból; |
| --- | --- |

c)

azon áruk vagy szolgáltatások jegyzékét, amelyekre a védjegy lajstromozását kérik, a 207/2009/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően. Ez a jegyzék részben vagy egészben kiválasztható a Hivatal által rendelkezésre bocsájtott, előzetesen elfogadott tételeket tartalmazó adatbázisból;

| d) | a védjegy e rendelet 3. cikke szerinti megjelenítését; |
| --- | --- |

d)

a védjegy e rendelet 3. cikke szerinti megjelenítését;

| e) | amennyiben a bejelentő képviselőt bízott meg, a képviselő nevét és üzleti címét vagy azonosító számát a b) pontnak megfelelően; ha a képviselőnek egynél több üzleti címe van, illetve kettő vagy több olyan képviselő esetén, akiknek más-más üzleti címe van, csak az első helyen megadott címet kell figyelembe venni kézbesítési címként, kivéve, ha a bejelentésben feltüntették, hogy melyik cím szolgál kézbesítési címként; |
| --- | --- |

e)

amennyiben a bejelentő képviselőt bízott meg, a képviselő nevét és üzleti címét vagy azonosító számát a b) pontnak megfelelően; ha a képviselőnek egynél több üzleti címe van, illetve kettő vagy több olyan képviselő esetén, akiknek más-más üzleti címe van, csak az első helyen megadott címet kell figyelembe venni kézbesítési címként, kivéve, ha a bejelentésben feltüntették, hogy melyik cím szolgál kézbesítési címként;

| f) | amennyiben a 207/2009/EK rendelet 30. cikke alapján egy korábbi bejelentés elsőbbségét igénylik, az erre vonatkozó nyilatkozatot, amelyben szerepel a korábbi bejelentés benyújtásának napja, valamint az az ország, ahol, illetve amelyre nézve azt benyújtották; |
| --- | --- |

f)

amennyiben a 207/2009/EK rendelet 30. cikke alapján egy korábbi bejelentés elsőbbségét igénylik, az erre vonatkozó nyilatkozatot, amelyben szerepel a korábbi bejelentés benyújtásának napja, valamint az az ország, ahol, illetve amelyre nézve azt benyújtották;

| g) | amennyiben a 207/2009/EK rendelet 33. cikke alapján kiállítási elsőbbséget igényelnek, az erre vonatkozó nyilatkozatot, amelyben szerepel a kiállítás neve, valamint az áruk vagy szolgáltatások első bemutatásának időpontja; |
| --- | --- |

g)

amennyiben a 207/2009/EK rendelet 33. cikke alapján kiállítási elsőbbséget igényelnek, az erre vonatkozó nyilatkozatot, amelyben szerepel a kiállítás neve, valamint az áruk vagy szolgáltatások első bemutatásának időpontja;

| h) | amennyiben a bejelentés benyújtásával egyidejűleg a 207/2009/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdése alapján a tagállamok valamelyikében lajstromozott egy vagy több korábbi védjegy – ideértve a Benelux-államokban vagy nemzetközi megállapodás alapján valamely tagállamra kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegyeket is – szenioritását igénylik, az erre vonatkozó nyilatkozatot, amelyben szerepel(nek) az(ok) a tagállam(ok), amely(ek)ben vagy amely(ek)re kiterjedő hatállyal a korábbi védjegyet lajstromozták, az az időpont, amelytől kezdődően a lajstromozás hatályba lépett, a lajstromszám, valamint azon áruk vagy szolgáltatások, amelyek vonatkozásában a védjegyet lajstromozták. Ilyen nyilatkozat a 207/2009/EK rendelet 34. cikkének (1a) bekezdésében említett időszakon belül is tehető; |
| --- | --- |

h)

amennyiben a bejelentés benyújtásával egyidejűleg a 207/2009/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdése alapján a tagállamok valamelyikében lajstromozott egy vagy több korábbi védjegy – ideértve a Benelux-államokban vagy nemzetközi megállapodás alapján valamely tagállamra kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegyeket is – szenioritását igénylik, az erre vonatkozó nyilatkozatot, amelyben szerepel(nek) az(ok) a tagállam(ok), amely(ek)ben vagy amely(ek)re kiterjedő hatállyal a korábbi védjegyet lajstromozták, az az időpont, amelytől kezdődően a lajstromozás hatályba lépett, a lajstromszám, valamint azon áruk vagy szolgáltatások, amelyek vonatkozásában a védjegyet lajstromozták. Ilyen nyilatkozat a 207/2009/EK rendelet 34. cikkének (1a) bekezdésében említett időszakon belül is tehető;

| i) | adott esetben arról szóló nyilatkozatot, hogy a bejelentés a 207/2009/EK rendelet 66. cikke szerinti európai uniós együttes védjegy vagy a 207/2009/EK rendelet 74a. cikke szerinti európai uniós tanúsító védjegy lajstromozására irányul; |
| --- | --- |

i)

adott esetben arról szóló nyilatkozatot, hogy a bejelentés a 207/2009/EK rendelet 66. cikke szerinti európai uniós együttes védjegy vagy a 207/2009/EK rendelet 74a. cikke szerinti európai uniós tanúsító védjegy lajstromozására irányul;

| j) | annak a nyelvnek a megjelölését, amelyen a bejelentést benyújtották, valamint a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (3) bekezdése szerinti második nyelv megjelölését; |
| --- | --- |

j)

annak a nyelvnek a megjelölését, amelyen a bejelentést benyújtották, valamint a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (3) bekezdése szerinti második nyelv megjelölését;

| k) | a bejelentő vagy képviselője aláírását, az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) 63. cikkének (1) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

k)

a bejelentő vagy képviselője aláírását, az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) 63. cikkének (1) bekezdésével összhangban;

| l) | adott esetben a 207/2009/EK rendelet 38. cikkének (1) vagy (2) bekezdésében említett kutatási jelentés iránti kérelmet. |
| --- | --- |

l)

adott esetben a 207/2009/EK rendelet 38. cikkének (1) vagy (2) bekezdésében említett kutatási jelentés iránti kérelmet.

(2)   A bejelentés részét képezheti egy arra vonatkozó állítás, hogy a 207/2009/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése alapján a megjelölés a használata révén megszerezte a megkülönböztető képességet, valamint annak feltüntetése, hogy a szóban forgó állítás elsődleges vagy másodlagos állításnak minősül-e. Ilyen állítást tartalmazó nyilatkozat a 207/2009/EK rendelet 37. cikke (3) bekezdésének második mondatában említett időszakon belül is tehető.

(3)   Európai uniós együttes védjegyre vagy európai uniós tanúsító védjegyre vonatkozó bejelentésnek részét képezhetik az adott védjegy használatára vonatkozó szabályzatok. Amennyiben a bejelentésnek nem képezik részét ilyen szabályzatok, azokat a 207/2009/EK rendelet 67. cikkének (1) bekezdésében és 74b. cikkének (1) bekezdésében említett időszakon belül kell benyújtani.

(4)   Több bejelentő esetén a bejelentésben valamelyik bejelentőt vagy képviselőt meg lehet jelölni közös képviselőként.

3. cikk

A védjegy megjelenítése

(1)   A védjegyet általánosan rendelkezésre álló technológia felhasználásával kell valamilyen megfelelő formában megjeleníteni, oly módon, hogy az lehetővé tegye a védjegynek a lajstromban való egyértelmű, pontos, önmagában teljes, könnyen hozzáférhető, érthető, tartós és objektív módon történő megjelenítését annak érdekében, hogy a védjegyjogosult számára biztosított oltalom tárgyát az illetékes hatóságok és a nagyközönség egyértelműen és pontosan meg tudják határozni.

(2)   A védjegy megjelenítése határozza meg a lajstromba vétel tárgyát. Amennyiben a megjelenítést a (3) bekezdés d) és e) pontjának, f) pontja ii. alpontjának, h) pontjának vagy a (4) bekezdésnek megfelelően leírás kíséri, annak összhangban kell állnia a megjelenítéssel, és nem bővítheti annak hatókörét.

(3)   Amennyiben a bejelentés az a)–j) pontban felsorolt védjegytípusok valamelyikére vonatkozik, erre külön utalást kell tartalmaznia. Az (1) és a (2) bekezdés sérelme nélkül a védjegy típusának és megjelenítésének összhangban kell állnia egymással a következők szerint:

| a) | a kizárólag szavakból vagy betűkből, számokból, egyéb szokásos tipográfiai elemekből, illetve ezek kombinációjából álló védjegyek (szóvédjegyek) esetében a védjegyet úgy kell megjeleníteni, hogy a jelet szokványos írásmóddal és formázással, grafikai elemek vagy színek nélkül kell ábrázolni; |
| --- | --- |

a)

a kizárólag szavakból vagy betűkből, számokból, egyéb szokásos tipográfiai elemekből, illetve ezek kombinációjából álló védjegyek (szóvédjegyek) esetében a védjegyet úgy kell megjeleníteni, hogy a jelet szokványos írásmóddal és formázással, grafikai elemek vagy színek nélkül kell ábrázolni;

| b) | az olyan védjegyek esetében, amelyek nem szokványos betűtípussal vagy formázással készültek, vagy valamilyen grafikai elemet vagy színt tartalmaznak (ábrás védjegy), ideértve a kizárólag figuratív elemekből álló védjegyeket, valamint a szó- és figuratív elemeket egyaránt tartalmazó védjegyeket is, a védjegyet úgy kell megjeleníteni, hogy a jelet valamennyi elemet és – adott esetben – színt feltüntetve kell ábrázolni; |
| --- | --- |

b)

az olyan védjegyek esetében, amelyek nem szokványos betűtípussal vagy formázással készültek, vagy valamilyen grafikai elemet vagy színt tartalmaznak (ábrás védjegy), ideértve a kizárólag figuratív elemekből álló védjegyeket, valamint a szó- és figuratív elemeket egyaránt tartalmazó védjegyeket is, a védjegyet úgy kell megjeleníteni, hogy a jelet valamennyi elemet és – adott esetben – színt feltüntetve kell ábrázolni;

| c) | az olyan védjegyek esetében, amelyek részben vagy egészben térbeli ábrázolású alakzatok, mint például a tárolók, a csomagolások, maguk a termékek vagy azok megjelenése (térbeli védjegy), a védjegyet a térbeli alakzat grafikus ábrája, például számítógéppel generált kép, vagy fénykép formájában kell benyújtani. A grafikus ábra vagy a fénykép több különböző nézetből ábrázolhatja a védjegyet. Amennyiben a megjelenítést nem elektronikus formában nyújtják be, legfeljebb hat különböző nézetet tartalmazhat; |
| --- | --- |

c)

az olyan védjegyek esetében, amelyek részben vagy egészben térbeli ábrázolású alakzatok, mint például a tárolók, a csomagolások, maguk a termékek vagy azok megjelenése (térbeli védjegy), a védjegyet a térbeli alakzat grafikus ábrája, például számítógéppel generált kép, vagy fénykép formájában kell benyújtani. A grafikus ábra vagy a fénykép több különböző nézetből ábrázolhatja a védjegyet. Amennyiben a megjelenítést nem elektronikus formában nyújtják be, legfeljebb hat különböző nézetet tartalmazhat;

| d) | ha a védjegy terméken való elhelyezésének vagy termékre való erősítésének konkrét módja jelenti magát a védjegyet (pozícióvédjegy), a védjegyet olyan ábrázolás benyújtásával kell megjeleníteni, amely megfelelően megadja a védjegy elhelyezkedését és az adott termékhez képesti méretét vagy arányát. Azokat az elemeket, amelyek nem képezik a lajstromozás tárgyát, jól látható módon, lehetőleg szaggatott vagy pontozott vonallal el kell választani a többi résztől. A megjelenítéshez leírás mellékelhető, amely részletekkel szolgál arról, hogy a védjegyet hogyan erősítik a termékre; |
| --- | --- |

d)

ha a védjegy terméken való elhelyezésének vagy termékre való erősítésének konkrét módja jelenti magát a védjegyet (pozícióvédjegy), a védjegyet olyan ábrázolás benyújtásával kell megjeleníteni, amely megfelelően megadja a védjegy elhelyezkedését és az adott termékhez képesti méretét vagy arányát. Azokat az elemeket, amelyek nem képezik a lajstromozás tárgyát, jól látható módon, lehetőleg szaggatott vagy pontozott vonallal el kell választani a többi résztől. A megjelenítéshez leírás mellékelhető, amely részletekkel szolgál arról, hogy a védjegyet hogyan erősítik a termékre;

| e) | az olyan védjegyek esetében, amelyeket kizárólag bizonyos elemek ismétlődése alkot (mintavédjegy), a védjegyet olyan ábrázolás benyújtásával kell megjeleníteni, amely mutatja az ismétlődési mintát. A megjelenítéshez leírás mellékelhető, amely részletekkel szolgál arról, hogy az elemek hogyan ismétlődnek; |
| --- | --- |

e)

az olyan védjegyek esetében, amelyeket kizárólag bizonyos elemek ismétlődése alkot (mintavédjegy), a védjegyet olyan ábrázolás benyújtásával kell megjeleníteni, amely mutatja az ismétlődési mintát. A megjelenítéshez leírás mellékelhető, amely részletekkel szolgál arról, hogy az elemek hogyan ismétlődnek;

| f) | a színvédjegyek esetében:






  i. | ha a védjegyet kizárólag egy adott szín képezi, körvonalak nélkül, a védjegyet e szín ábrázolásának benyújtásával kell megjeleníteni, egy általánosan elismert színkódra való hivatkozással megjelölve az adott színt; |
| --- | --- | --- |

f)

a színvédjegyek esetében:

i.

ha a védjegyet kizárólag egy adott szín képezi, körvonalak nélkül, a védjegyet e szín ábrázolásának benyújtásával kell megjeleníteni, egy általánosan elismert színkódra való hivatkozással megjelölve az adott színt;

| ii. | ha a védjegyet kizárólag egy adott színkombináció képezi, körvonalak nélkül, a védjegyet a színkombináció egységes és meghatározott, szisztematikus elrendezését bemutató módon kell megjeleníteni, egy általánosan elismert színkódra való hivatkozással megjelölve az alkalmazott színeket. Mellékelhető továbbá egy leírás a színek szisztematikus elrendezéséről; |
| --- | --- |

ii.

ha a védjegyet kizárólag egy adott színkombináció képezi, körvonalak nélkül, a védjegyet a színkombináció egységes és meghatározott, szisztematikus elrendezését bemutató módon kell megjeleníteni, egy általánosan elismert színkódra való hivatkozással megjelölve az alkalmazott színeket. Mellékelhető továbbá egy leírás a színek szisztematikus elrendezéséről;

| g) | a kizárólag egy adott hangot vagy hangkombinációt tartalmazó védjegy (hangvédjegy) esetében a védjegyet a hangot tartalmazó audiofájl benyújtásával, vagy a hang kotta formájában történő pontos ábrázolásának benyújtásával kell megjeleníteni; |
| --- | --- |

g)

a kizárólag egy adott hangot vagy hangkombinációt tartalmazó védjegy (hangvédjegy) esetében a védjegyet a hangot tartalmazó audiofájl benyújtásával, vagy a hang kotta formájában történő pontos ábrázolásának benyújtásával kell megjeleníteni;

| h) | ha a védjegyet részben vagy egészben az alkotóelemeinek mozgása vagy helyváltoztatása alkotja (mozgásvédjegy), a védjegyet videofájl vagy egy, az adott mozgást vagy helyváltoztatást bemutató állóképekből álló sorozat benyújtásával kell megjeleníteni. Állóképek bemutatása esetén azokat meg lehet számozni, illetve a sorozathoz fűzött magyarázatokkal lehet kiegészíteni; |
| --- | --- |

h)

ha a védjegyet részben vagy egészben az alkotóelemeinek mozgása vagy helyváltoztatása alkotja (mozgásvédjegy), a védjegyet videofájl vagy egy, az adott mozgást vagy helyváltoztatást bemutató állóképekből álló sorozat benyújtásával kell megjeleníteni. Állóképek bemutatása esetén azokat meg lehet számozni, illetve a sorozathoz fűzött magyarázatokkal lehet kiegészíteni;

| i) | a részben vagy egészben kép és hang kombinációja által alkotott védjegy (multimédia-védjegy) esetében a védjegyet egy olyan audiovizuális fájl benyújtásával kell megjeleníteni, amely bemutatja az adott kép- és hangkombinációt; |
| --- | --- |

i)

a részben vagy egészben kép és hang kombinációja által alkotott védjegy (multimédia-védjegy) esetében a védjegyet egy olyan audiovizuális fájl benyújtásával kell megjeleníteni, amely bemutatja az adott kép- és hangkombinációt;

| j) | a hologram jellegű elemekből álló védjegy (hologramvédjegy) esetében a védjegyet videofájl vagy olyan grafikus vagy fényképes megjelenítések benyújtásával kell megjeleníteni, amelyek kellő számú nézetet tartalmaznak ahhoz, hogy a holografikus hatás egésze azonosítható legyen. |
| --- | --- |

j)

a hologram jellegű elemekből álló védjegy (hologramvédjegy) esetében a védjegyet videofájl vagy olyan grafikus vagy fényképes megjelenítések benyújtásával kell megjeleníteni, amelyek kellő számú nézetet tartalmaznak ahhoz, hogy a holografikus hatás egésze azonosítható legyen.

(4)   Amennyiben a védjegy a (3) bekezdésben felsorolt típusok egyikébe sem tartozik, a megjelenítésnek meg kell felelnie az (1) bekezdésben meghatározott előírásoknak, és leírás csatolható hozzá.

(5)   Az elektronikus formában benyújtott védjegy-megjelenítések esetében a Hivatal ügyvezető igazgatója határozza meg az elektronikus fájl formátumát és méretét, valamint minden egyéb lényeges műszaki előírást.

(6)   Ha a megjelenítést nem elektronikus formában nyújtják be, magát a védjegyet a bejelentés szöveges részét tartalmazó laptól különálló egyetlen lapon kell ábrázolni. A védjegy ábrázolását tartalmazó egyetlen lapon szerepelnie kell az összes releváns nézetnek vagy képnek, és a lap nem haladhatja meg az A/4-es méretet (29,7 cm × 21 cm). Körben legalább 2,5 cm-es szegélyt kell hagyni.

(7)   Ha a védjegy elhelyezkedésének iránya nem nyilvánvaló, azt a „felső rész” szavak szerepeltetésével kell jelezni minden egyes ábrán.

(8)   Az ábrázolásnak olyan minőségűnek kell lennie, hogy:

| a) | azt legalább 8 cm széles és 8 cm magas méretre lehessen kicsinyíteni; vagy |
| --- | --- |

a)

azt legalább 8 cm széles és 8 cm magas méretre lehessen kicsinyíteni; vagy

| b) | azt legfeljebb 8 cm széles és 8 cm magas méretre lehessen nagyítani. |
| --- | --- |

b)

azt legfeljebb 8 cm széles és 8 cm magas méretre lehessen nagyítani.

(9)   Mintadarab benyújtása nem minősül a védjegy megfelelő megjelenítésének.

4. cikk

Elsőbbség igénylése

(1)   Ha a 207/2009/EK rendelet 30. cikkének megfelelően a bejelentéssel egyidejűleg egy vagy több korábbi bejelentés elsőbbségét igénylik, a bejelentőnek a bejelentési naptól számított három hónapon belül fel kell tüntetnie a korábbi bejelentés ügyszámát és be kell nyújtania annak másolatát. A másolaton szerepelnie kell a korábbi bejelentés bejelentési napjának.

(2)   Ha azt a korábbi bejelentést, amelyre vonatkozóan elsőbbséget igényelnek, nem a Hivatal nyelveinek egyikén nyújtották be, a bejelentőnek – amennyiben a Hivatal erre felszólítja – a Hivatal által megjelölt határidőn belül be kell nyújtania a korábbi bejelentésnek a bejelentés első vagy második nyelvén készült fordítását.

(3)   Ha az elsőbbség igénylése egy vagy több korábbi lajstromozásra vonatkozik, az (1) és a (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.

5. cikk

Kiállítási elsőbbség

Ha a 207/2009/EK rendelet 33. cikkének (1) bekezdése alapján a bejelentéssel egyidejűleg kiállítási elsőbbséget igényelnek, a bejelentőnek a bejelentési naptól számított három hónapon belül igazolást kell benyújtania, amelyet a kiállítás alatt az a hatóság adott ki, amely a kiállításon az ipari tulajdon oltalmáért felelt. Az igazolás azt tanúsítja, hogy a védjegyet a bejelentés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások vonatkozásában használták. Az igazoláson fel kell továbbá tüntetni a kiállítás megnyitásának napját és – ha a termék vagy szolgáltatás első bemutatása nem esik egybe a kiállítás megnyitásának napjával – az első bemutatás napját. Az igazoláshoz mellékelni kell a védjegy tényleges használatának a hatóság által megfelelően tanúsított leírását.

6. cikk

Nemzeti védjegy szenioritásának igénylése az európai uniós védjegyként történő lajstromozás előtt

Amennyiben egy, a 207/2009/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdése szerinti, korábban már lajstromozott védjegy szenioritását igénylik a 207/2009/EK rendelet 34. cikkének (1a) bekezdése szerint, akkor a bejelentőnek a szenioritási igény Hivatal általi kézhezvételétől számított három hónapon belül be kell nyújtania a szóban forgó lajstromozásról szóló irat egy másolati példányát a Hivatalhoz.

7. cikk

A bejelentés közzétételének tartalma

A bejelentés közzététele a következőket tartalmazza:

| a) | a bejelentő neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a bejelentő neve és címe;

| b) | adott esetben a bejelentő által meghatalmazott, a 207/2009/EK rendelet 92. cikke (3) bekezdésének első mondatában említett képviselőtől eltérő képviselő neve és üzleti címe. Ha egyazon üzleti cím alatt több képviselő is fel van tüntetve, csak az első helyen megnevezett képviselő nevét és székhelyének címét kell közzétenni, és a nevet az „és mások” szavakkal kell kiegészíteni. Kettő vagy több olyan képviselő esetén, akiknek más-más üzleti címe van, csak az e rendelet 2. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján meghatározott kézbesítési címet kell közzétenni. Ha az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 74. cikkének (8) bekezdése alapján képviselők társulását bízzák meg, csak a társulás nevét és üzleti címét kell közzétenni; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a bejelentő által meghatalmazott, a 207/2009/EK rendelet 92. cikke (3) bekezdésének első mondatában említett képviselőtől eltérő képviselő neve és üzleti címe. Ha egyazon üzleti cím alatt több képviselő is fel van tüntetve, csak az első helyen megnevezett képviselő nevét és székhelyének címét kell közzétenni, és a nevet az „és mások” szavakkal kell kiegészíteni. Kettő vagy több olyan képviselő esetén, akiknek más-más üzleti címe van, csak az e rendelet 2. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján meghatározott kézbesítési címet kell közzétenni. Ha az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 74. cikkének (8) bekezdése alapján képviselők társulását bízzák meg, csak a társulás nevét és üzleti címét kell közzétenni;

| c) | a védjegy megjelenítése, adott esetben a 3. cikkben említett elemekkel és leírásokkal együtt. Amennyiben a megjelenítés elektronikus fájlformátumban történt, a megjelenítést e fájlra mutató linkkel kell elérhetővé tenni; |
| --- | --- |

c)

a védjegy megjelenítése, adott esetben a 3. cikkben említett elemekkel és leírásokkal együtt. Amennyiben a megjelenítés elektronikus fájlformátumban történt, a megjelenítést e fájlra mutató linkkel kell elérhetővé tenni;

| d) | az áruk vagy szolgáltatások jegyzéke a Nizzai Osztályozásban szereplő osztályok szerinti csoportosításban, az egyes csoportok előtt jelezve a nizzai osztályozás szerinti azon osztályjelzetet, amelybe az adott áru- vagy szolgáltatáscsoport tartozik, és az egyes csoportokat az említett osztályozás sorrendjében feltüntetve; |
| --- | --- |

d)

az áruk vagy szolgáltatások jegyzéke a Nizzai Osztályozásban szereplő osztályok szerinti csoportosításban, az egyes csoportok előtt jelezve a nizzai osztályozás szerinti azon osztályjelzetet, amelybe az adott áru- vagy szolgáltatáscsoport tartozik, és az egyes csoportokat az említett osztályozás sorrendjében feltüntetve;

| e) | a bejelentés napja és az ügyszám; |
| --- | --- |

e)

a bejelentés napja és az ügyszám;

| f) | adott esetben a bejelentő által a 207/2009/EK rendelet 30. cikkével összhangban benyújtott elsőbbségi igény adatai; |
| --- | --- |

f)

adott esetben a bejelentő által a 207/2009/EK rendelet 30. cikkével összhangban benyújtott elsőbbségi igény adatai;

| g) | adott esetben a bejelentő által a 207/2009/EK rendelet 33. cikkével összhangban benyújtott kiállítási elsőbbségi igény adatai; |
| --- | --- |

g)

adott esetben a bejelentő által a 207/2009/EK rendelet 33. cikkével összhangban benyújtott kiállítási elsőbbségi igény adatai;

| h) | adott esetben a bejelentő által a 207/2009/EK rendelet 34. cikkével összhangban benyújtott szenioritási igény adatai; |
| --- | --- |

h)

adott esetben a bejelentő által a 207/2009/EK rendelet 34. cikkével összhangban benyújtott szenioritási igény adatai;

| i) | adott esetben a 207/2009/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerinti nyilatkozat arról, hogy a védjegy azon áruk és szolgáltatások tekintetében, amelyekre vonatkozóan a lajstromozását kérik, a használata révén megszerezte a megkülönböztető képességet; |
| --- | --- |

i)

adott esetben a 207/2009/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerinti nyilatkozat arról, hogy a védjegy azon áruk és szolgáltatások tekintetében, amelyekre vonatkozóan a lajstromozását kérik, a használata révén megszerezte a megkülönböztető képességet;

| j) | adott esetben nyilatkozat arról, hogy a bejelentés európai uniós együttes védjegy vagy európai uniós tanúsító védjegy lajstromozására irányul; |
| --- | --- |

j)

adott esetben nyilatkozat arról, hogy a bejelentés európai uniós együttes védjegy vagy európai uniós tanúsító védjegy lajstromozására irányul;

| k) | azon nyelv feltüntetése, amelyen a bejelentést benyújtották, valamint azon második nyelvé, amelyet a bejelentő a 207/2009/EK rendelet 119. cikke (3) bekezdése alapján megjelölt; |
| --- | --- |

k)

azon nyelv feltüntetése, amelyen a bejelentést benyújtották, valamint azon második nyelvé, amelyet a bejelentő a 207/2009/EK rendelet 119. cikke (3) bekezdése alapján megjelölt;

| l) | adott esetben nyilatkozat arról, hogy a bejelentés a 207/2009/EK rendelet 161. cikkének (2) bekezdése szerint az Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás átalakításából származik, a Madridi Jegyzőkönyv 3. cikke (4) bekezdésének megfelelő nemzetközi lajstromozás napjával vagy azzal a nappal együtt, amelyen a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalomnak az Unióra történő utólagos kiterjesztését a Madridi Jegyzőkönyv 3b. cikkének (2) bekezdése alapján a nemzetközi lajstromba bejegyezték, és adott esetben a nemzetközi lajstromozás elsőbbségének napjával együtt. |
| --- | --- |

l)

adott esetben nyilatkozat arról, hogy a bejelentés a 207/2009/EK rendelet 161. cikkének (2) bekezdése szerint az Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás átalakításából származik, a Madridi Jegyzőkönyv 3. cikke (4) bekezdésének megfelelő nemzetközi lajstromozás napjával vagy azzal a nappal együtt, amelyen a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalomnak az Unióra történő utólagos kiterjesztését a Madridi Jegyzőkönyv 3b. cikkének (2) bekezdése alapján a nemzetközi lajstromba bejegyezték, és adott esetben a nemzetközi lajstromozás elsőbbségének napjával együtt.

8. cikk

A bejelentés megosztása

(1)   A 207/2009/EK rendelet 44. cikke szerinti megosztásról szóló nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a bejelentés ügyszáma; |
| --- | --- |

a)

a bejelentés ügyszáma;

| b) | a bejelentő neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a bejelentő neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

| c) | a megosztási bejelentés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások felsorolása, vagy amennyiben egynél több megosztási kérelemről van szó, az egyes megosztási kérelmekhez tartozó áruk vagy szolgáltatások felsorolása; |
| --- | --- |

c)

a megosztási bejelentés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások felsorolása, vagy amennyiben egynél több megosztási kérelemről van szó, az egyes megosztási kérelmekhez tartozó áruk vagy szolgáltatások felsorolása;

| d) | az eredeti bejelentésben maradó áruk vagy szolgáltatások felsorolása. |
| --- | --- |

d)

az eredeti bejelentésben maradó áruk vagy szolgáltatások felsorolása.

(2)   A Hivatal valamennyi megosztási bejelentés számára külön aktát nyit, amely az eredeti bejelentés ügyiratainak teljes másolatát tartalmazza, ideértve a megosztási nyilatkozatot és az azzal kapcsolatos levelezést. A Hivatal valamennyi megosztási bejelentésnek új bejelentésszámot ad.

(3)   Valamennyi megosztási bejelentés közzétételének tartalmaznia kell a 7. cikkben meghatározott adatokat és elemeket.

III. CÍM

LAJSTROMOZÁSI ELJÁRÁS

9. cikk

Védjegyokirat

A 207/2009/EK rendelet 45. cikkének (2) bekezdése alapján kiállított védjegyokiratnak tartalmaznia kell a lajstromba bejegyzett, a 207/2009/EK rendelet 87. cikkének (2) bekezdésében felsorolt tételeket és egy arról szóló nyilatkozatot, hogy e tételek a lajstromban szerepelnek. Amennyiben a védjegy elektronikus fájlformátumban került megjelenítésre, a vonatkozó tételt e fájlra mutató linkkel kell elérhetővé tenni. Az okiratot adott esetben ki kell egészíteni egy, a 207/2009/EK rendelet 87. cikke (3) bekezdésének megfelelően a lajstromba bejegyzendő összes tételt tartalmazó kivonattal és egy arról szóló nyilatkozattal, hogy e tételek a lajstromban szerepelnek.

10. cikk

A védjegyoltalom módosítására irányuló kérelem tartalma

A védjegynek a 207/2009/EK rendelet 48. cikkének (2) bekezdése szerinti módosítására irányuló kérelemnek tartalmaznia kell:

| a) | az európai uniós védjegy lajstromszámát; |
| --- | --- |

a)

az európai uniós védjegy lajstromszámát;

| b) | az európai uniós védjegy jogosultjának nevét és címét e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az európai uniós védjegy jogosultjának nevét és címét e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

| c) | az európai uniós védjegy megjelenítésében módosítandó elemet és az említett elemet annak módosított formájában, a 207/2009/EK rendelet 48. cikkének (3) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

c)

az európai uniós védjegy megjelenítésében módosítandó elemet és az említett elemet annak módosított formájában, a 207/2009/EK rendelet 48. cikkének (3) bekezdésével összhangban;

| d) | a módosított európai uniós védjegy megjelenítését e rendelet 3. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

d)

a módosított európai uniós védjegy megjelenítését e rendelet 3. cikkével összhangban.

11. cikk

A védjegyoltalom megosztásáról szóló nyilatkozat

(1)   A 207/2009/EK rendelet 49. cikkének (1) bekezdése szerinti, védjegyoltalom megosztásról szóló nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az európai uniós védjegy lajstromszáma; |
| --- | --- |

a)

az európai uniós védjegy lajstromszáma;

| b) | az európai uniós védjegy jogosultjának neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az európai uniós védjegy jogosultjának neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

| c) | a megosztott védjegyoltalom tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások felsorolása, vagy amennyiben egynél több megosztott védjegyoltalmat kérelmeznek, az egyes megosztott védjegyoltalmakhoz tartozó áruk vagy szolgáltatások felsorolása; |
| --- | --- |

c)

a megosztott védjegyoltalom tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások felsorolása, vagy amennyiben egynél több megosztott védjegyoltalmat kérelmeznek, az egyes megosztott védjegyoltalmakhoz tartozó áruk vagy szolgáltatások felsorolása;

| d) | az eredeti védjegyoltalomban maradó áruk vagy szolgáltatások felsorolása. |
| --- | --- |

d)

az eredeti védjegyoltalomban maradó áruk vagy szolgáltatások felsorolása.

(2)   A Hivatal a megosztott védjegyoltalom számára külön aktát nyit, amelynek tartalmaznia kell az eredeti védjegyoltalom ügyiratának teljes anyagát, ideértve a megosztási nyilatkozatot és az azzal kapcsolatos levelezést. A Hivatal a megosztott védjegyoltalomnak új lajstromszámot ad.

12. cikk

Európai uniós védjegy jogosultja vagy európai uniós védjegy bejelentője nevének vagy címének megváltoztatására irányuló kérelem

A 207/2009/EK rendelet 48a. cikkének (1) bekezdése szerinti, a lajstromozott európai uniós védjegy jogosultja nevének vagy címének megváltoztatására irányuló kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az európai uniós védjegy lajstromszáma; |
| --- | --- |

a)

az európai uniós védjegy lajstromszáma;

| b) | az európai uniós védjegy jogosultjának a lajstromba bejegyzett neve és címe, kivéve, ha a Hivatal már kiadott azonosító számot: ilyen esetben elegendő, ha a bejelentő e számot és a védjegyjogosult nevét tünteti fel; |
| --- | --- |

b)

az európai uniós védjegy jogosultjának a lajstromba bejegyzett neve és címe, kivéve, ha a Hivatal már kiadott azonosító számot: ilyen esetben elegendő, ha a bejelentő e számot és a védjegyjogosult nevét tünteti fel;

| c) | az európai uniós védjegy jogosultjának új neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

c)

az európai uniós védjegy jogosultjának új neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően.

Az európai uniós védjegy bejelentője nevének vagy címének megváltoztatására irányuló kérelmekre az első albekezdés b) és c) pontja értelemszerűen alkalmazandó. Az ilyen kérelemnek a bejelentésszámot is tartalmaznia kell.

IV. CÍM

ÁTRUHÁZÁS

13. cikk

Átruházás bejegyzése iránti kérelem

(1)   A 207/2009/EK rendelet 17. cikkének (5a) bekezdése szerinti, átruházás bejegyzése iránti kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az európai uniós védjegy lajstromszáma; |
| --- | --- |

a)

az európai uniós védjegy lajstromszáma;

| b) | az új védjegyjogosult adatai e rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint; |
| --- | --- |

b)

az új védjegyjogosult adatai e rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint;

| c) | ha az átruházás nem vonatkozik az árujegyzékben szereplő összes árura vagy szolgáltatásra, azoknak az árujegyzékben szereplő áruknak vagy szolgáltatásoknak az adatai, amelyekre az átruházás vonatkozik; |
| --- | --- |

c)

ha az átruházás nem vonatkozik az árujegyzékben szereplő összes árura vagy szolgáltatásra, azoknak az árujegyzékben szereplő áruknak vagy szolgáltatásoknak az adatai, amelyekre az átruházás vonatkozik;

| d) | a szabályszerű átruházási okirat, a 207/2009/EK rendelet 17. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

d)

a szabályszerű átruházási okirat, a 207/2009/EK rendelet 17. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően;

| e) | adott esetben az új jogosult képviselőjének neve és üzleti címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

e)

adott esetben az új jogosult képviselőjének neve és üzleti címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően.

(2)   Az európai uniós védjegybejelentés átruházásának bejegyzése iránti kérelmekre az (1) bekezdés b)–e) pontja értelemszerűen alkalmazandó.

(3)   Az (1) bekezdés d) pontjának alkalmazásában a következők bármelyike megfelelő bizonyítékul szolgál az átruházásról:

| a) | a bejegyzett védjegyjogosult vagy képviselője, és a jogutód vagy annak képviselője által aláírt átruházás bejegyzése iránti kérelem; |
| --- | --- |

a)

a bejegyzett védjegyjogosult vagy képviselője, és a jogutód vagy annak képviselője által aláírt átruházás bejegyzése iránti kérelem;

| b) | amennyiben a kérelmet a bejegyzett jogosult vagy annak képviselője nyújtja be, a jogutód vagy annak képviselője által aláírt olyan nyilatkozat, amely szerint a jogutód vagy annak képviselője hozzájárul az átruházás bejegyzéséhez; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a kérelmet a bejegyzett jogosult vagy annak képviselője nyújtja be, a jogutód vagy annak képviselője által aláírt olyan nyilatkozat, amely szerint a jogutód vagy annak képviselője hozzájárul az átruházás bejegyzéséhez;

| c) | amennyiben az átruházás bejegyzése iránti kérelmet a jogutód nyújtja be, a bejegyzett jogosult vagy képviselője által aláírt olyan nyilatkozat, amely szerint a bejegyzett jogosult hozzájárul a jogutód bejegyzéséhez; |
| --- | --- |

c)

amennyiben az átruházás bejegyzése iránti kérelmet a jogutód nyújtja be, a bejegyzett jogosult vagy képviselője által aláírt olyan nyilatkozat, amely szerint a bejegyzett jogosult hozzájárul a jogutód bejegyzéséhez;

| d) | az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 65. cikke (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott, megfelelően kitöltött átruházási formanyomtatvány vagy okirat, a bejegyzett védjegyjogosult vagy képviselője és a jogutód vagy annak képviselője aláírásával ellátva. |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 65. cikke (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott, megfelelően kitöltött átruházási formanyomtatvány vagy okirat, a bejegyzett védjegyjogosult vagy képviselője és a jogutód vagy annak képviselője aláírásával ellátva.

14. cikk

A részleges átruházás bejegyzése iránti kérelem feldolgozása

(1)   Ha az átruházás bejegyzése iránti kérelem a lajstromozott védjegy alá tartozó áruknak vagy szolgáltatásoknak csak egy részére vonatkozik, a bejelentőnek oly módon kell szétosztania az eredeti védjegyoltalomban szereplő árukat vagy szolgáltatásokat az eredeti védjegyoltalom és a részleges átruházás bejegyzése iránti kérelem között, hogy az eredeti védjegyoltalomban és a részleges átruházás bejegyzése iránti kérelemben szereplő áruk vagy szolgáltatások között ne legyen átfedés.

(2)   A Hivatal az új védjegyoltalom számára külön aktát nyit, amely tartalmazza az eredeti védjegyoltalom ügyiratának teljes anyagát, ideértve a részleges átruházás bejegyzése iránti kérelmet és az azzal kapcsolatos levelezést. A Hivatal az új védjegyoltalomnak új lajstromszámot ad.

(3)   Az európai uniós védjegybejelentés átruházásának bejegyzése iránti kérelmekre az (1) és a (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó. A Hivatal az új európai uniós védjegybejelentésnek új bejelentésszámot ad.

V. CÍM

LEMONDÁS

15. cikk

Lemondás

(1)   A 207/2009/EK rendelet 50. cikkének (2) bekezdése szerinti lemondásról szóló nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az európai uniós védjegy lajstromszáma; |
| --- | --- |

a)

az európai uniós védjegy lajstromszáma;

| b) | a védjegyjogosult neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a védjegyjogosult neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

| c) | ha az oltalomról csak az árujegyzékben szereplő áruk vagy szolgáltatások egy része tekintetében mondanak le, azon áruk és szolgáltatások megjelölése, amelyek tekintetében a védjegy továbbra is lajstromozva marad. |
| --- | --- |

c)

ha az oltalomról csak az árujegyzékben szereplő áruk vagy szolgáltatások egy része tekintetében mondanak le, azon áruk és szolgáltatások megjelölése, amelyek tekintetében a védjegy továbbra is lajstromozva marad.

(2)   Ha a védjegylajstrom az adott európai uniós védjegy vonatkozásában valamely harmadik fél jogára vonatkozó bejegyzést is tartalmaz, akkor e harmadik fél lemondáshoz való hozzájárulásának elegendő bizonyítéka a fél vagy képviselője által aláírt, a lemondáshoz való hozzájárulásról szóló nyilatkozat.

VI. CÍM

EURÓPAI UNIÓS EGYÜTTES VÉDJEGY ÉS TANÚSÍTÓ VÉDJEGY

16. cikk

Az európai uniós együttes védjegyek használatára vonatkozó szabályzatok tartalma

A 207/2009/EK rendelet 67. cikkének (1) bekezdése szerinti, az európai uniós együttes védjegyek használatára vonatkozó szabályzatoknak a következőket kell tartalmazniuk:

| a) | a kérelmező neve; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező neve;

| b) | a szervezet célja, illetve az cél, amelyre tekintettel a jogi személyiséggel rendelkező közjogi szervezetet létrehozták; |
| --- | --- |

b)

a szervezet célja, illetve az cél, amelyre tekintettel a jogi személyiséggel rendelkező közjogi szervezetet létrehozták;

| c) | a szervezet, illetve a jogi személyiséggel rendelkező közjogi szervezet képviseletére felhatalmazott szervek; |
| --- | --- |

c)

a szervezet, illetve a jogi személyiséggel rendelkező közjogi szervezet képviseletére felhatalmazott szervek;

| d) | szervezet esetében a tagság feltételei; |
| --- | --- |

d)

szervezet esetében a tagság feltételei;

| e) | az európai uniós együttes védjegy megjelenítése; |
| --- | --- |

e)

az európai uniós együttes védjegy megjelenítése;

| f) | az európai uniós együttes védjegy használatára jogosult személyek; |
| --- | --- |

f)

az európai uniós együttes védjegy használatára jogosult személyek;

| g) | adott esetben az európai uniós együttes védjegy használatának feltételei, ideértve a szankciókat is; |
| --- | --- |

g)

adott esetben az európai uniós együttes védjegy használatának feltételei, ideértve a szankciókat is;

| h) | az európai uniós együttes védjegy alá tartozó áruk vagy szolgáltatások, ezen belül adott esetben a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének j), k) vagy l) pontja szerinti korlátozások; |
| --- | --- |

h)

az európai uniós együttes védjegy alá tartozó áruk vagy szolgáltatások, ezen belül adott esetben a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének j), k) vagy l) pontja szerinti korlátozások;

| i) | adott esetben a 207/2009/EK rendelet 67. cikke (2) bekezdésének második mondatában említett lehetőség biztosítása. |
| --- | --- |

i)

adott esetben a 207/2009/EK rendelet 67. cikke (2) bekezdésének második mondatában említett lehetőség biztosítása.

17. cikk

Az európai uniós tanúsító védjegyek használatára vonatkozó szabályzatok tartalma

A 207/2009/EK rendelet 74b. cikke szerinti, az európai uniós tanúsító védjegyek használatára vonatkozó szabályzatoknak a következőket kell tartalmazniuk:

| a) | a kérelmező neve; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező neve;

| b) | arról szóló nyilatkozat, hogy a bejelentő megfelel a 207/2009/EK rendelet 74a. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

arról szóló nyilatkozat, hogy a bejelentő megfelel a 207/2009/EK rendelet 74a. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek;

| c) | az európai uniós tanúsító védjegy megjelenítése; |
| --- | --- |

c)

az európai uniós tanúsító védjegy megjelenítése;

| d) | az európai uniós tanúsító védjegy alá tartozó áruk vagy szolgáltatások; |
| --- | --- |

d)

az európai uniós tanúsító védjegy alá tartozó áruk vagy szolgáltatások;

| e) | az európai uniós tanúsító védjegy keretében tanúsítandó áruk vagy szolgáltatások jellemzői, így például az áruk anyaga, előállítási módja, illetve a szolgáltatások nyújtása, minőség vagy pontosság; |
| --- | --- |

e)

az európai uniós tanúsító védjegy keretében tanúsítandó áruk vagy szolgáltatások jellemzői, így például az áruk anyaga, előállítási módja, illetve a szolgáltatások nyújtása, minőség vagy pontosság;

| f) | az európai uniós tanúsító védjegy használatának feltételei, ideértve a szankciókat is; |
| --- | --- |

f)

az európai uniós tanúsító védjegy használatának feltételei, ideértve a szankciókat is;

| g) | az európai uniós tanúsító védjegy használatára jogosult személyek; |
| --- | --- |

g)

az európai uniós tanúsító védjegy használatára jogosult személyek;

| h) | annak meghatározása, hogy a tanúsító szerv hogyan fogja ellenőrizni az említett jellemzőket, és hogyan fogja felügyelni az európai uniós tanúsító védjegy használatát. |
| --- | --- |

h)

annak meghatározása, hogy a tanúsító szerv hogyan fogja ellenőrizni az említett jellemzőket, és hogyan fogja felügyelni az európai uniós tanúsító védjegy használatát.

VII. CÍM

KÖLTSÉGEK

18. cikk

A költségek felső összeghatára

(1)   A 207/2009/EK rendelet 85. cikke (1a) bekezdésének első albekezdésében említett költségeket a vesztes fél viseli, és e költségek felső határai a következők:

| a) | ha a nyertes felet nem képviselő képviseli, e fél utazási és napidíjköltsége egy személy részére a lakóhely vagy székhely és a szóbeli eljárás helye közötti oda- és visszaút tekintetében, az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 49. cikkének megfelelően, az alábbiak szerint:






  i. | az első osztályú vasúti menetdíj a szokásos pótdíjakkal együtt, ha a vasúton megtett teljes távolság legfeljebb 800 km, vagy a turistaosztályú repülőjegy ára, ha a teljes vasúti távolság meghaladja a 800 km-t, vagy az útvonal tenger fölött halad; |
| --- | --- | --- |

a)

ha a nyertes felet nem képviselő képviseli, e fél utazási és napidíjköltsége egy személy részére a lakóhely vagy székhely és a szóbeli eljárás helye közötti oda- és visszaút tekintetében, az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 49. cikkének megfelelően, az alábbiak szerint:

i.

az első osztályú vasúti menetdíj a szokásos pótdíjakkal együtt, ha a vasúton megtett teljes távolság legfeljebb 800 km, vagy a turistaosztályú repülőjegy ára, ha a teljes vasúti távolság meghaladja a 800 km-t, vagy az útvonal tenger fölött halad;

| ii. | napidíj az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet) (7) VII. mellékletének 13. cikkében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

ii.

napidíj az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet) (7) VII. mellékletének 13. cikkében meghatározottak szerint;

| b) | a képviselők utazási költségei a 207/2009/EK rendelet 93. cikkének (1) bekezdése szerint, az e bekezdés a) pontjának i. alpontjában meghatározott határig; |
| --- | --- |

b)

a képviselők utazási költségei a 207/2009/EK rendelet 93. cikkének (1) bekezdése szerint, az e bekezdés a) pontjának i. alpontjában meghatározott határig;

| c) | a nyertes félnél a 207/2009/EK rendelet 93. cikkének (1) bekezdése értelmében felmerült képviseleti költségek az alábbiak szerint:






  i. | felszólalási eljárásban: 300 EUR; |
| --- | --- | --- |

c)

a nyertes félnél a 207/2009/EK rendelet 93. cikkének (1) bekezdése értelmében felmerült képviseleti költségek az alábbiak szerint:

i.

felszólalási eljárásban: 300 EUR;

| ii. | európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására, illetve a védjegy törlésére irányuló eljárásban: 450 EUR; |
| --- | --- |

ii.

európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására, illetve a védjegy törlésére irányuló eljárásban: 450 EUR;

| iii. | fellebbezési eljárásban: 550 EUR; |
| --- | --- |

iii.

fellebbezési eljárásban: 550 EUR;

| iv. | ha olyan szóbeli eljárásra került sor, amelyre a feleket az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 49. cikke szerint idézték meg, az i., ii., vagy iii. pontban szereplő összeg, és további 400 EUR. |
| --- | --- |

iv.

ha olyan szóbeli eljárásra került sor, amelyre a feleket az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 49. cikke szerint idézték meg, az i., ii., vagy iii. pontban szereplő összeg, és további 400 EUR.

(2)   Ha az európai uniós védjegyet többen jelentik be, vagy a lajstromozott védjegynek több jogosultja van, vagy amennyiben több fél nyújt be felszólalást, illetve kérelmezi a megszűnés megállapítását vagy a védjegy törlését, és ezek együttesen nyújtották be a felszólalást, illetve a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet, a vesztes félnek az (1) bekezdés a) pontjában említett költségeket csak egy ilyen személyre vonatkozóan kell viselnie.

(3)   Ha a nyertes felet a 207/2009/EK rendelet 93. cikkének (1) bekezdése értelmében több képviselő képviseli, a vesztes félnek az e cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett költségeket csak egy képviselőre vonatkozóan kell viselnie.

(4)   A vesztes fél nem kötelezhető arra, hogy a nyertes félnek a Hivatal előtti eljárás során felmerülő, az (1), a (2) és a (3) bekezdésben említettektől eltérő költségeket, kiadásokat és díjakat megtérítsen.

VIII. CÍM

IDŐSZAKI KIADVÁNYOK

19. cikk

Időszaki kiadványok

(1)   Ha a 207/2009/EK rendelet, az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet vagy e rendelet értelmében bizonyos információk az Európai Uniós Védjegyértesítőben közzétételre kerülnek, közzétételük napjának a közzétételnek a Védjegyértesítőn feltüntetett napját kell tekinteni.

(2)   Ha a védjegy lajstromozására vonatkozó adatok a közzétett bejelentéshez képest nem változtak, a már közzétett bejelentés adataira való hivatkozás tekintendő a szóban forgó adatok közzétételének.

(3)   A Hivatal elektronikus formában közzéteheti a Hivatal Hivatalos Lapjának számait.

IX. CÍM

IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS

20. cikk

A Hivatal és a tagállami hatóságok közötti információcsere

(1)   A 207/2009/EK rendelet 123c. cikkének sérelme nélkül, a Hivatal és a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalai – ideértve a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatalt is – kérésre kölcsönösen tájékoztatják egymást az európai uniós, illetve nemzeti védjegybejelentések benyújtásával, valamint az e bejelentésekre és az e bejelentések alapján lajstromozott védjegyekre vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos lényeges adatokról.

(2)   A 207/2009/EK rendelet alkalmazásában a Hivatal és a tagállamok bíróságai vagy hatóságai vagy közvetlenül, vagy a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalain keresztül folytatnak információcserét egymással.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett információcserével kapcsolatos költségeket az a hatóság viseli, amely az információt nyújtja. Az ilyen információnyújtás díjtalan.

21. cikk

Iratbetekintés

(1)   A tagállamok bíróságai vagy hatóságai betekinthetnek az európai uniós védjegybejelentésekkel vagy a védjegylajstromba bejegyzett európai uniós védjegyekkel kapcsolatos iratokba: ez az eredeti példányokba, azok másolataiba, illetve, ha az iratokat más hordozókon tárolják, a műszaki hordozókba való betekintés útján történik.

(2)   A Hivatal az európai uniós védjegybejelentésekkel vagy a bejegyzett európai uniós védjegyekkel kapcsolatos iratoknak vagy azok másolatainak a tagállamok bíróságai vagy ügyészségei részére történő átadásakor közli a szóban forgó iratokba való betekintéssel kapcsolatos, a 207/2009/EK rendelet 88. cikke alapján alkalmazandó korlátozásokat.

(3)   A tagállamok bíróságai és ügyészségei az előttük folyó eljárások során a Hivatal részéről nekik átadott okiratokba vagy azok másolataiba harmadik felek számára is engedélyezhetik a betekintést. A betekintés során a 207/2009/EK rendelet 88. cikkét kell alkalmazni.

X. CÍM

ÁTALAKÍTÁS

22. cikk

Az átalakítás iránti kérelem tartalma

Egy európai uniós védjegybejelentésnek vagy európai uniós védjegynek a 207/2009/EK rendelet 112. cikke alapján nemzeti védjegybejelentéssé történő átalakítása iránti kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az átalakítás kérelmezőjének neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az átalakítás kérelmezőjének neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

| b) | az európai uniós védjegybejelentés ügyszáma, illetve az európai uniós védjegy lajstromszáma; |
| --- | --- |

b)

az európai uniós védjegybejelentés ügyszáma, illetve az európai uniós védjegy lajstromszáma;

| c) | az átalakítás indokának megjelölése a 207/2009/EK rendelet 112. cikke (1) bekezdése a) vagy b) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

c)

az átalakítás indokának megjelölése a 207/2009/EK rendelet 112. cikke (1) bekezdése a) vagy b) pontjának megfelelően;

| d) | annak a tagállamnak vagy azoknak a tagállamoknak a megjelölése, amely vagy amelyek tekintetében az átalakítást kérik; |
| --- | --- |

d)

annak a tagállamnak vagy azoknak a tagállamoknak a megjelölése, amely vagy amelyek tekintetében az átalakítást kérik;

| e) | ha a kérelem nem vonatkozik az összes olyan árura vagy szolgáltatásra, amelyre vonatkozóan a bejelentést benyújtották, vagy amelyek tekintetében a védjegyet lajstromozták, azoknak az áruknak vagy szolgáltatásoknak a megjelölése, amelyekre nézve az átalakítást kérik, illetve, ha az átalakítást több tagállamra kiterjedően kérik, és az áruk vagy szolgáltatások jegyzéke nem azonos az egyes tagállamok tekintetében, az érintett áruk és szolgáltatások megjelölése az egyes tagállamok vonatkozásában; |
| --- | --- |

e)

ha a kérelem nem vonatkozik az összes olyan árura vagy szolgáltatásra, amelyre vonatkozóan a bejelentést benyújtották, vagy amelyek tekintetében a védjegyet lajstromozták, azoknak az áruknak vagy szolgáltatásoknak a megjelölése, amelyekre nézve az átalakítást kérik, illetve, ha az átalakítást több tagállamra kiterjedően kérik, és az áruk vagy szolgáltatások jegyzéke nem azonos az egyes tagállamok tekintetében, az érintett áruk és szolgáltatások megjelölése az egyes tagállamok vonatkozásában;

| f) | ha az átalakítást a 207/2009/EK rendelet 112. cikke (6) bekezdésnek megfelelően azért kérik, mert az európai uniós védjegyoltalom egy európai uniós védjegybíróság határozata alapján megszűnt, azon időpont megjelölése, amikor a szóban forgó határozat jogerőre emelkedett, továbbá a határozat egy másolata, amely benyújtható azon a nyelven, amelyen a határozatot meghozták. |
| --- | --- |

f)

ha az átalakítást a 207/2009/EK rendelet 112. cikke (6) bekezdésnek megfelelően azért kérik, mert az európai uniós védjegyoltalom egy európai uniós védjegybíróság határozata alapján megszűnt, azon időpont megjelölése, amikor a szóban forgó határozat jogerőre emelkedett, továbbá a határozat egy másolata, amely benyújtható azon a nyelven, amelyen a határozatot meghozták.

23. cikk

Az átalakítás iránti kérelem közzétételekor feltüntetendő tartalmi elemek

Az átalakítás iránti kérelem 207/2009/EK rendelet 113. cikke (2) bekezdése szerinti közzétételének a következőket kell tartalmaznia:

| a) | azon európai uniós védjegy bejelentésének ügyszáma vagy lajstromszáma, amelynek tekintetében az átalakítást kérik; |
| --- | --- |

a)

azon európai uniós védjegy bejelentésének ügyszáma vagy lajstromszáma, amelynek tekintetében az átalakítást kérik;

| b) | a bejelentésnek vagy a lajstromozásnak az Európai Uniós Védjegyértesítőben korábban történt közzétételére való utalás; |
| --- | --- |

b)

a bejelentésnek vagy a lajstromozásnak az Európai Uniós Védjegyértesítőben korábban történt közzétételére való utalás;

| c) | annak a tagállamnak vagy azoknak a tagállamoknak a megjelölése, amely vagy amelyek tekintetében az átalakítást kérik; |
| --- | --- |

c)

annak a tagállamnak vagy azoknak a tagállamoknak a megjelölése, amely vagy amelyek tekintetében az átalakítást kérik;

| d) | ha a kérelem nem vonatkozik az összes olyan árura vagy szolgáltatásra, amelyre vonatkozóan a bejelentést benyújtották, vagy amelyek tekintetében a védjegyet lajstromozták, azoknak az áruknak vagy szolgáltatásoknak a megjelölése, amelyekre nézve az átalakítást kérik; |
| --- | --- |

d)

ha a kérelem nem vonatkozik az összes olyan árura vagy szolgáltatásra, amelyre vonatkozóan a bejelentést benyújtották, vagy amelyek tekintetében a védjegyet lajstromozták, azoknak az áruknak vagy szolgáltatásoknak a megjelölése, amelyekre nézve az átalakítást kérik;

| e) | ha az átalakítást több tagállamra kiterjedően kérik, és az áruk vagy szolgáltatások jegyzéke nem azonos az egyes tagállamok tekintetében, az érintett áruk vagy szolgáltatások megjelölése az egyes tagállamok vonatkozásában; |
| --- | --- |

e)

ha az átalakítást több tagállamra kiterjedően kérik, és az áruk vagy szolgáltatások jegyzéke nem azonos az egyes tagállamok tekintetében, az érintett áruk vagy szolgáltatások megjelölése az egyes tagállamok vonatkozásában;

| f) | az átalakítás iránti kérelem kelte. |
| --- | --- |

f)

az átalakítás iránti kérelem kelte.

XI. CÍM

NYELVEK

24. cikk

Igazoló iratok benyújtása az írásbeli eljárás során

E rendelet vagy az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet eltérő rendelkezésének hiányában a Hivatal előtti írásbeli eljárás során használandó igazoló iratokat az Unió bármely hivatalos nyelvén be lehet nyújtani. Ha az ilyen iratok nyelve nem azonos az eljárásnak a 207/2009/EK rendelet 119. cikke szerint meghatározott nyelvével, a Hivatal – saját hatáskörben vagy a másik fél megalapozott kérésére – előírhatja, hogy az általa megadott határidőn belül nyújtsák be az iratoknak az eljárás nyelvén készült fordítását.

25. cikk

A fordításokra vonatkozó követelmények

(1)   Ha egy iratról fordítást kell benyújtani a Hivatalhoz, a fordítás szövegében meg kell adni, hogy mely dokumentumról készült, és a fordításnak követnie kell az eredeti dokumentum felépítését és tartalmát. Ha valamelyik fél jelezte, hogy a dokumentumnak csak egyes részei relevánsak, akkor a fordítás korlátozódhat csak ezekre a részekre.

(2)   A 207/2009/EK rendelet, az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet vagy e rendelet eltérő rendelkezésének hiányában az alábbi esetekben úgy kell tekinteni, hogy az olyan irat, amelynek be kell nyújtani a fordítását, nem érkezett be a Hivatalhoz:

| a) | ha a Hivatal a fordítást az eredeti irat vagy a fordítás benyújtására rendelkezésre álló határidő lejárta után kapja kézhez; |
| --- | --- |

a)

ha a Hivatal a fordítást az eredeti irat vagy a fordítás benyújtására rendelkezésre álló határidő lejárta után kapja kézhez;

| b) | ha az e rendelet 26. cikkében említett igazolást nem nyújtják be a Hivatal által előírt határidőre. |
| --- | --- |

b)

ha az e rendelet 26. cikkében említett igazolást nem nyújtják be a Hivatal által előírt határidőre.

26. cikk

A fordítások hitelessége

Ellenkező értelmű bizonyíték vagy jelzés hiányában a Hivatal úgy tekinti, hogy a fordítás megegyezik az eredeti szöveggel. Amennyiben kétely merül fel, a Hivatal előírhatja, hogy az általa megadott határidőn belül igazolást nyújtsanak be arra vonatkozóan, hogy a fordítás megegyezik az eredeti szöveggel.

XII. CÍM

A HIVATAL SZERVEZETE

27. cikk

A felszólalási osztályok, illetve a törlési osztályok tanácsainak tagjai által egyénileg is meghozható határozatok

A 207/2009/EK rendelet 132. cikke (2) bekezdésének és 134. cikke (2) bekezdésének megfelelően a felszólalási osztályok, illetve a törlési osztályok tanácsainak egy tagja hozza meg az alábbi típusú határozatokat:

| a) | a költségek viselésével kapcsolatos határozatok; |
| --- | --- |

a)

a költségek viselésével kapcsolatos határozatok;

| b) | a 207/2009/EK rendelet 85. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően fizetendő költségek összegének meghatározásával kapcsolatos határozatok; |
| --- | --- |

b)

a 207/2009/EK rendelet 85. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően fizetendő költségek összegének meghatározásával kapcsolatos határozatok;

| c) | az eljárás megszüntetésével kapcsolatos határozatok vagy annak megerősítéséről szóló határozatok, hogy nincs szükség érdemi határozat meghozatalára; |
| --- | --- |

c)

az eljárás megszüntetésével kapcsolatos határozatok vagy annak megerősítéséről szóló határozatok, hogy nincs szükség érdemi határozat meghozatalára;

| d) | felszólalásnak az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett határidő lejárta előtti elutasítása tárgyában hozott határozatok; |
| --- | --- |

d)

felszólalásnak az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett határidő lejárta előtti elutasítása tárgyában hozott határozatok;

| e) | az eljárás felfüggesztésével kapcsolatos határozatok; |
| --- | --- |

e)

az eljárás felfüggesztésével kapcsolatos határozatok;

| f) | több felszólalás egyesítésével vagy szétválasztásával kapcsolatos, az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti határozatok. |
| --- | --- |

f)

több felszólalás egyesítésével vagy szétválasztásával kapcsolatos, az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti határozatok.

XIII. CÍM

A VÉDJEGYEK NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁSÁVAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK

28. cikk

A nemzetközi bejelentés benyújtására szolgáló formanyomtatvány

A Hivatal által a nemzetközi bejelentés benyújtására rendelkezésre bocsátott, a 207/2009/EK rendelet 147. cikke (1) bekezdésében említett formanyomtatványnak tartalmaznia kell a Szellemi Tulajdon Világszervezetének Nemzetközi Irodája (a továbbiakban: Nemzetközi Iroda) által biztosított formanyomtatvány összes elemét. A bejelentők a Nemzetközi Iroda által rendelkezésre bocsátott formanyomtatványt is használhatják.

29. cikk

Az érvénytelenítésre vonatkozó tényekről és az érvénytelenítést kimondó határozatokról a Nemzetközi Irodának küldendő értesítés

(1)   A Hivatal a nemzetközi lajstromozás napjától számított öt éven belül értesíti a Nemzetközi Irodát az alábbi esetekben:

| a) | ha a nemzetközi lajstromozás alapjául szolgáló európai uniós védjegybejelentést a nemzetközi lajstromozásban szereplő áruk vagy szolgáltatások jegyzékében szereplő összes vagy néhány termék vagy szolgáltatás tekintetében visszavonták, azt visszavontnak kell tekinteni, vagy azt a Hivatal jogerős határozatával elutasította; |
| --- | --- |

a)

ha a nemzetközi lajstromozás alapjául szolgáló európai uniós védjegybejelentést a nemzetközi lajstromozásban szereplő áruk vagy szolgáltatások jegyzékében szereplő összes vagy néhány termék vagy szolgáltatás tekintetében visszavonták, azt visszavontnak kell tekinteni, vagy azt a Hivatal jogerős határozatával elutasította;

| b) | ha a nemzetközi lajstromozásban szereplő áruk vagy szolgáltatások jegyzékében szereplő összes vagy néhány termék vagy szolgáltatás tekintetében a nemzetközi lajstromozás alapjául szolgáló európai uniós védjegyoltalom lemondás miatt vagy azért szűnt meg, mert nem újították meg, megszűnését megállapították, vagy azt a Hivatal jogerős határozatával törölte, vagy azt egy európai uniós védjegybíróság védjegybitorlási perben előterjesztett viszontkereset alapján törölte; |
| --- | --- |

b)

ha a nemzetközi lajstromozásban szereplő áruk vagy szolgáltatások jegyzékében szereplő összes vagy néhány termék vagy szolgáltatás tekintetében a nemzetközi lajstromozás alapjául szolgáló európai uniós védjegyoltalom lemondás miatt vagy azért szűnt meg, mert nem újították meg, megszűnését megállapították, vagy azt a Hivatal jogerős határozatával törölte, vagy azt egy európai uniós védjegybíróság védjegybitorlási perben előterjesztett viszontkereset alapján törölte;

| c) | ha a nemzetközi lajstromozás alapjául szolgáló európai uniós védjegybejelentést vagy védjegyoltalmat megosztották két bejelentésre vagy két lajstromozásra. |
| --- | --- |

c)

ha a nemzetközi lajstromozás alapjául szolgáló európai uniós védjegybejelentést vagy védjegyoltalmat megosztották két bejelentésre vagy két lajstromozásra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értesítésnek tartalmaznia kell a következőket:

| a) | a nemzetközi lajstromozás száma; |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi lajstromozás száma;

| b) | a nemzetközi lajstromozás jogosultjának neve; |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi lajstromozás jogosultjának neve;

| c) | az alapbejelentést vagy alaplajstromozást érintő tények és határozatok, valamint e tények bekövetkezésének, illetve e határozatok jogerőre emelkedésének napja; |
| --- | --- |

c)

az alapbejelentést vagy alaplajstromozást érintő tények és határozatok, valamint e tények bekövetkezésének, illetve e határozatok jogerőre emelkedésének napja;

| d) | az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában említett esetben a nemzetközi lajstromozás törlésére irányuló kérelem; |
| --- | --- |

d)

az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában említett esetben a nemzetközi lajstromozás törlésére irányuló kérelem;

| e) | ha az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett tények csak néhány áru vagy szolgáltatás vonatkozásában érintik az alapbejelentést vagy alaplajstromozást, ezen áruk vagy szolgáltatások, vagy a nem érintett áruk vagy szolgáltatások megjelölése; |
| --- | --- |

e)

ha az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett tények csak néhány áru vagy szolgáltatás vonatkozásában érintik az alapbejelentést vagy alaplajstromozást, ezen áruk vagy szolgáltatások, vagy a nem érintett áruk vagy szolgáltatások megjelölése;

| f) | az (1) bekezdés c) pontjában említett esetben minden egyes érintett európai uniós védjegybejelentés vagy -lajstromozás száma. |
| --- | --- |

f)

az (1) bekezdés c) pontjában említett esetben minden egyes érintett európai uniós védjegybejelentés vagy -lajstromozás száma.

(3)   A Hivatal a nemzetközi lajstromozás napjától számított ötéves időszak lejártával értesíti a Nemzetközi Irodát az alábbi esetekben:

| a) | ha fellebbezés van folyamatban az elbírálónak a 207/2009/EK rendelet 37. cikke értelmében meghozott, valamely európai uniós védjegybejelentést elutasító határozatával szemben, amelyre a nemzetközi lajstromozást alapították; |
| --- | --- |

a)

ha fellebbezés van folyamatban az elbírálónak a 207/2009/EK rendelet 37. cikke értelmében meghozott, valamely európai uniós védjegybejelentést elutasító határozatával szemben, amelyre a nemzetközi lajstromozást alapították;

| b) | ha felszólalás van folyamatban azon európai uniós védjegybejelentéssel szemben, amelyre a nemzetközi lajstromozást alapították; |
| --- | --- |

b)

ha felszólalás van folyamatban azon európai uniós védjegybejelentéssel szemben, amelyre a nemzetközi lajstromozást alapították;

| c) | ha megszűnés megállapítására irányuló vagy törlési kérelem elbírálása van folyamatban azon európai uniós védjeggyel szemben, amelyre a nemzetközi lajstromozást alapították; |
| --- | --- |

c)

ha megszűnés megállapítására irányuló vagy törlési kérelem elbírálása van folyamatban azon európai uniós védjeggyel szemben, amelyre a nemzetközi lajstromozást alapították;

| d) | ha az európai uniós védjegylajstromba bejegyezték, hogy az európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy az európai uniós védjegy törlésére irányuló viszontkeresetet nyújtottak be egy európai uniós védjegybíróság előtt azon európai uniós védjeggyel szemben, amelyre a nemzetközi lajstromozást alapították, de a lajstromba még nem jegyezték be az európai uniós védjegybíróságnak a viszontkereset tárgyában hozott határozatát. |
| --- | --- |

d)

ha az európai uniós védjegylajstromba bejegyezték, hogy az európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy az európai uniós védjegy törlésére irányuló viszontkeresetet nyújtottak be egy európai uniós védjegybíróság előtt azon európai uniós védjeggyel szemben, amelyre a nemzetközi lajstromozást alapították, de a lajstromba még nem jegyezték be az európai uniós védjegybíróságnak a viszontkereset tárgyában hozott határozatát.

(4)   Amint a (3) bekezdésben említett eljárások jogerős határozattal vagy a lajstromba történő bejegyzéssel befejeződnek, a Hivatal a (2) bekezdésnek megfelelően értesíti a Nemzetközi Irodát.

(5)   Az (1) és a (3) bekezdés alkalmazásában a nemzetközi lajstromozás alapjául szolgáló európai uniós védjegynek részét képezi a nemzetközi lajstromozás alapjául szolgáló európai uniós védjegybejelentésből eredő európai uniós védjegylajstromozás.

30. cikk

A nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos területi kiterjesztése iránti kérelem

(1)   A Hivatalhoz a 207/2009/EK rendelet 149. cikkének (1) bekezdése szerint benyújtott, védjegyoltalom utólagos területi kiterjesztése iránti kérelemnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:

| a) | a kérelmet az e rendelet 31. cikkében említett formanyomtatványok egyikén nyújtották be, és tartalmazza a formanyomtatványban előírt összes adatot és információt; |
| --- | --- |

a)

a kérelmet az e rendelet 31. cikkében említett formanyomtatványok egyikén nyújtották be, és tartalmazza a formanyomtatványban előírt összes adatot és információt;

| b) | tartalmazza annak a nemzetközi lajstromozásnak a számát, amely tekintetében a kiterjesztést kérik; |
| --- | --- |

b)

tartalmazza annak a nemzetközi lajstromozásnak a számát, amely tekintetében a kiterjesztést kérik;

| c) | az áruk vagy szolgáltatások jegyzékét lefedi a nemzetközi lajstromozásban szereplő áruk vagy szolgáltatások jegyzéke; |
| --- | --- |

c)

az áruk vagy szolgáltatások jegyzékét lefedi a nemzetközi lajstromozásban szereplő áruk vagy szolgáltatások jegyzéke;

| d) | a nemzetközi formanyomtatványban szereplő adatok alapján a bejelentő jogosult a Hivatalon keresztül a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos kiterjesztése iránti kérelem benyújtására a Madridi Jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdése ii. alpontjának és 3b. cikkének (2) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

d)

a nemzetközi formanyomtatványban szereplő adatok alapján a bejelentő jogosult a Hivatalon keresztül a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos kiterjesztése iránti kérelem benyújtására a Madridi Jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdése ii. alpontjának és 3b. cikkének (2) bekezdése értelmében.

(2)   Amennyiben a területi kiterjesztés iránti kérelem nem felel meg az (1) bekezdésben meghatározott összes követelménynek, a Hivatal felkéri a bejelentőt a megállapított hiányoknak az általa megjelölt határidőn belüli pótlására.

31. cikk

A területi kiterjesztés iránti kérelemhez használandó formanyomtatvány

A Hivatal által a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos területi kiterjesztése iránti kérelem benyújtására rendelkezésre bocsátott, a 207/2009/EK rendelet 149. cikkének (1) bekezdésében említett formanyomtatványnak tartalmaznia kell a Nemzetközi Iroda által biztosított hivatalos formanyomtatvány összes elemét. A bejelentők a Nemzetközi Iroda által rendelkezésre bocsátott hivatalos formanyomtatványt is használhatják.

32. cikk

A szenioritás igénylése a Hivatal előtt

(1)   A 207/2009/EK rendelet 34. cikke (6) bekezdésének sérelme nélkül, a 207/2009/EK rendelet 153a. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szenioritási igénynek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a nemzetközi lajstromozás száma; |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi lajstromozás száma;

| b) | a nemzetközi lajstromozás jogosultjának neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi lajstromozás jogosultjának neve és címe e rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

| c) | azon tagállam vagy tagállamok neve, amelyekben vagy amelyekre kiterjedő hatállyal a korábbi védjegyet lajstromozták; |
| --- | --- |

c)

azon tagállam vagy tagállamok neve, amelyekben vagy amelyekre kiterjedő hatállyal a korábbi védjegyet lajstromozták;

| d) | az érintett lajstromozás száma és benyújtásának napja; |
| --- | --- |

d)

az érintett lajstromozás száma és benyújtásának napja;

| e) | azon áruk vagy szolgáltatások megjelölése, amelyekre vonatkozóan a korábbi védjegyet bejegyezték, és azoké, amelyek tekintetében szenioritást igényelnek; |
| --- | --- |

e)

azon áruk vagy szolgáltatások megjelölése, amelyekre vonatkozóan a korábbi védjegyet bejegyezték, és azoké, amelyek tekintetében szenioritást igényelnek;

| f) | az érintett védjegyokirat másolata. |
| --- | --- |

f)

az érintett védjegyokirat másolata.

(2)   Ha a nemzetközi lajstromozás jogosultja a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése értelmében a Hivatal előtt képviselő útján köteles eljárni, a szenioritási igénynek tartalmaznia kell a 207/2009/EK rendelet 93. cikke (1) bekezdésének megfelelő képviselő meghatalmazását is.

(3)   Ha a Hivatal elfogadta a szenioritási igényt, erről értesíti a Nemzetközi Irodát, és megadja a következőket:

| a) | az érintett nemzetközi lajstromozás száma; |
| --- | --- |

a)

az érintett nemzetközi lajstromozás száma;

| b) | azon tagállam vagy tagállamok neve, amelyekben vagy amelyekre kiterjedő hatállyal a korábbi védjegyet lajstromozták; |
| --- | --- |

b)

azon tagállam vagy tagállamok neve, amelyekben vagy amelyekre kiterjedő hatállyal a korábbi védjegyet lajstromozták;

| c) | a releváns lajstromozás száma; |
| --- | --- |

c)

a releváns lajstromozás száma;

| d) | a releváns lajstromozás hatályossá válásának napja. |
| --- | --- |

d)

a releváns lajstromozás hatályossá válásának napja.

33. cikk

A Nemzetközi Iroda értesítése a hivatalból közölt ideiglenes elutasításokról

(1)   A nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom részben vagy egészben történő, a 207/2009/EK rendelet 154. cikkének (2) és (5) bekezdése szerinti, hivatalból közölt ideiglenes elutasításáról szóló, a Nemzetközi Irodának megküldendő értesítésnek – az említett rendelet 154. cikkének (3) és (4) bekezdésében meghatározott követelmények sérelme nélkül – a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a nemzetközi lajstromozás száma; |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi lajstromozás száma;

| b) | a 207/2009/EK rendelet azon rendelkezéseire való utalás, amelyek az ideiglenes elutasítás szempontjából relevánsak; |
| --- | --- |

b)

a 207/2009/EK rendelet azon rendelkezéseire való utalás, amelyek az ideiglenes elutasítás szempontjából relevánsak;

| c) | annak jelzése, hogy az oltalom ideiglenes elutasítását a Hivatal határozatával fogja megerősíteni, ha a nemzetközi lajstromozás jogosultja nem szünteti meg az elutasítás okait oly módon, hogy észrevételeit az ideiglenes elutasítás Hivatal általi kiadásától számított két hónapos határidőn belül a Hivatalhoz benyújtja; |
| --- | --- |

c)

annak jelzése, hogy az oltalom ideiglenes elutasítását a Hivatal határozatával fogja megerősíteni, ha a nemzetközi lajstromozás jogosultja nem szünteti meg az elutasítás okait oly módon, hogy észrevételeit az ideiglenes elutasítás Hivatal általi kiadásától számított két hónapos határidőn belül a Hivatalhoz benyújtja;

| d) | ha az ideiglenes elutasítás az áruknak vagy szolgáltatásoknak csupán egy részére vonatkozik, ezen áruk vagy szolgáltatások megjelölése. |
| --- | --- |

d)

ha az ideiglenes elutasítás az áruknak vagy szolgáltatásoknak csupán egy részére vonatkozik, ezen áruk vagy szolgáltatások megjelölése.

(2)   A Nemzetközi Irodának küldött minden egyes hivatalból közölt, ideiglenes elutasításról szóló értesítés tekintetében, és feltéve, hogy lejárt a felszólalás benyújtására megadott határidő, és hogy nem került sor az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet 78. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólaláson alapuló ideiglenes elutasítás kiadására, a Hivatal értesíti a Nemzetközi Irodát a következőkről:

| a) | ha a Hivatal előtti eljárás eredményeképpen az ideiglenes elutasítást visszavonták, annak ténye, hogy a védjegy az Unióban oltalom alatt áll; |
| --- | --- |

a)

ha a Hivatal előtti eljárás eredményeképpen az ideiglenes elutasítást visszavonták, annak ténye, hogy a védjegy az Unióban oltalom alatt áll;

| b) | ha a védjegy oltalmát elutasító határozat jogerőre emelkedett, adott esetben a 207/2009/EK rendelet 58. cikke alapján történő fellebbezést vagy a 207/2009/EK rendelet 65. cikke alapján történő keresetindítást követően, annak ténye, hogy az Unióban a védjegy oltalmát elutasították; |
| --- | --- |

b)

ha a védjegy oltalmát elutasító határozat jogerőre emelkedett, adott esetben a 207/2009/EK rendelet 58. cikke alapján történő fellebbezést vagy a 207/2009/EK rendelet 65. cikke alapján történő keresetindítást követően, annak ténye, hogy az Unióban a védjegy oltalmát elutasították;

| c) | ha a lajstromozás b) pont szerinti elutasítása csak az áruk vagy szolgáltatások egy részét érinti, azon áruk vagy szolgáltatások, amelyek tekintetében a védjegy oltalmat élvez az Unióban. |
| --- | --- |

c)

ha a lajstromozás b) pont szerinti elutasítása csak az áruk vagy szolgáltatások egy részét érinti, azon áruk vagy szolgáltatások, amelyek tekintetében a védjegy oltalmat élvez az Unióban.

34. cikk

Nemzetközi lajstromozás hatályának érvénytelenítéséről a Nemzetközi Irodának küldendő értesítés

A 207/2009/EK rendelet 158. cikkének (3) bekezdésében említett értesítést keltezéssel kell ellátni, és az értesítésnek a következő elemeket kell tartalmaznia:

| a) | annak jelzése, hogy az érvénytelenítést a Hivatal mondta ki, vagy azon európai uniós védjegybíróság megjelölése, amelyik az érvénytelenítést kimondta; |
| --- | --- |

a)

annak jelzése, hogy az érvénytelenítést a Hivatal mondta ki, vagy azon európai uniós védjegybíróság megjelölése, amelyik az érvénytelenítést kimondta;

| b) | annak jelzése, hogy az érvénytelenítést a nemzetközi lajstromozás jogosultját megillető jogok megszűnésének megállapítása, a védjegy feltétlen kizáró okok miatti törlése, vagy viszonylagos kizáró okok miatti törlése formájában mondták ki; |
| --- | --- |

b)

annak jelzése, hogy az érvénytelenítést a nemzetközi lajstromozás jogosultját megillető jogok megszűnésének megállapítása, a védjegy feltétlen kizáró okok miatti törlése, vagy viszonylagos kizáró okok miatti törlése formájában mondták ki;

| c) | annak feltüntetése, hogy az érvénytelenítéssel szemben további fellebbezésnek nincs helye; |
| --- | --- |

c)

annak feltüntetése, hogy az érvénytelenítéssel szemben további fellebbezésnek nincs helye;

| d) | a nemzetközi lajstromozás száma; |
| --- | --- |

d)

a nemzetközi lajstromozás száma;

| e) | a nemzetközi lajstromozás jogosultjának neve; |
| --- | --- |

e)

a nemzetközi lajstromozás jogosultjának neve;

| f) | ha az érvénytelenítés nem vonatkozik az összes árura vagy szolgáltatásra, azon áruk vagy szolgáltatások megjelölése, amelyek tekintetében az érvénytelenítést kimondták, illetve amelyek tekintetében az érvénytelenítést nem mondták ki; |
| --- | --- |

f)

ha az érvénytelenítés nem vonatkozik az összes árura vagy szolgáltatásra, azon áruk vagy szolgáltatások megjelölése, amelyek tekintetében az érvénytelenítést kimondták, illetve amelyek tekintetében az érvénytelenítést nem mondták ki;

| g) | az a nap, amelyen az érvénytelenítést kimondták, azon időpont megjelölésével, amikortól az érvénytelenítés hatályos. |
| --- | --- |

g)

az a nap, amelyen az érvénytelenítést kimondták, azon időpont megjelölésével, amikortól az érvénytelenítés hatályos.

35. cikk

A nemzetközi lajstromozás nemzeti védjegybejelentéssé vagy tagállamot megjelölő bejelentéssé való átalakítása iránti kérelem

(1)   Az Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozásnak a 207/2009/EK rendelet 112. és 159. cikke alapján nemzeti védjegybejelentéssé vagy tagállamot megjelölő bejelentéssé történő átalakítása iránti kérelemnek – az említett rendelet 159. cikkének (4)–(7) bekezdésében meghatározott követelmények sérelme nélkül – a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a nemzetközi lajstromozás száma; |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi lajstromozás száma;

| b) | a nemzetközi lajstromozás napja vagy a Madridi Jegyzőkönyv 3ter cikkének (2) bekezdése alapján a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom Unióra történő utólagos kiterjesztésének napja, illetve – adott esetben – a nemzetközi lajstromozással kapcsolatban igényelt elsőbbségre vonatkozó adatok a 207/2009/EK rendelet 159. cikke (2) bekezdésének megfelelően, valamint a szenioritás igénylésére vonatkozó adatok a 207/2009/EK rendelet 34., 35. vagy 153. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi lajstromozás napja vagy a Madridi Jegyzőkönyv 3ter cikkének (2) bekezdése alapján a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom Unióra történő utólagos kiterjesztésének napja, illetve – adott esetben – a nemzetközi lajstromozással kapcsolatban igényelt elsőbbségre vonatkozó adatok a 207/2009/EK rendelet 159. cikke (2) bekezdésének megfelelően, valamint a szenioritás igénylésére vonatkozó adatok a 207/2009/EK rendelet 34., 35. vagy 153. cikkének megfelelően;

| c) | a 207/2009/EK rendelet 113. cikkének (1) bekezdésében és e rendelet 22. cikkének a), c) és d) pontjában említett adatok és elemek. |
| --- | --- |

c)

a 207/2009/EK rendelet 113. cikkének (1) bekezdésében és e rendelet 22. cikkének a), c) és d) pontjában említett adatok és elemek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett átalakítás iránti kérelem közzétételének tartalmaznia kell a 23. cikkben említett tartalmi elemeket.

36. cikk

Az Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás átalakítása európai uniós védjegybejelentéssé

A 207/2009/EK rendelet 161. cikkének (3) bekezdése szerinti átalakítás bejegyzése iránti kérelemnek az e rendelet 2. cikkében említett adatokon és elemeken túlmenően a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a törölt nemzetközi lajstromozás száma; |
| --- | --- |

a)

a törölt nemzetközi lajstromozás száma;

| b) | az a nap, amelyen a Nemzetközi Iroda a nemzetközi lajstromozást törölte; |
| --- | --- |

b)

az a nap, amelyen a Nemzetközi Iroda a nemzetközi lajstromozást törölte;

| c) | adott esetben a Madridi Jegyzőkönyv 3. cikkének (4) bekezdése szerinti nemzetközi lajstromozás napja vagy a Madridi Jegyzőkönyv 3b. cikkének (2) bekezdése alapján a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalomnak az Unióra történő utólagos kiterjesztése bejegyzésének napja; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a Madridi Jegyzőkönyv 3. cikkének (4) bekezdése szerinti nemzetközi lajstromozás napja vagy a Madridi Jegyzőkönyv 3b. cikkének (2) bekezdése alapján a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalomnak az Unióra történő utólagos kiterjesztése bejegyzésének napja;

| d) | adott esetben a nemzetközi bejelentésben igényelt elsőbbség napja, ahogyan az a Nemzetközi Iroda által vezetett nemzetközi lajstromban szerepel. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a nemzetközi bejelentésben igényelt elsőbbség napja, ahogyan az a Nemzetközi Iroda által vezetett nemzetközi lajstromban szerepel.

XIV. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

37. cikk

Átmeneti rendelkezések

Az (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelet sérelme nélkül, azokra a folyamatban lévő eljárásokra, amelyekre ez a rendelet a 38. cikkével összhangban nem alkalmazandó, a szóban forgó eljárások lezárultáig a 2868/95/EK rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

38. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet 2017. október 1-jétől kell alkalmazni, a következő kivételekkel:

| a) | a II. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott európai uniós védjegybejelentésekre, valamint az olyan nemzetközi lajstromozásokra, amelyek esetében az oltalom Unióra történő kiterjesztése az említett időpont előtt történt; |
| --- | --- |

a)

a II. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott európai uniós védjegybejelentésekre, valamint az olyan nemzetközi lajstromozásokra, amelyek esetében az oltalom Unióra történő kiterjesztése az említett időpont előtt történt;

| b) | a 9. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt bejegyzett európai uniós védjegyekre; |
| --- | --- |

b)

a 9. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt bejegyzett európai uniós védjegyekre;

| c) | a 10. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, módosításra irányuló kérelmekre; |
| --- | --- |

c)

a 10. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, módosításra irányuló kérelmekre;

| d) | a 11. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, megosztásról szóló nyilatkozatokra; |
| --- | --- |

d)

a 11. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, megosztásról szóló nyilatkozatokra;

| e) | a 12. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, név vagy cím megváltoztatására irányuló kérelmekre; |
| --- | --- |

e)

a 12. cikk nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, név vagy cím megváltoztatására irányuló kérelmekre;

| f) | a IV. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, átruházás bejegyzése iránti kérelmekre; |
| --- | --- |

f)

a IV. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, átruházás bejegyzése iránti kérelmekre;

| g) | az V. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, lemondásról szóló nyilatkozatokra; |
| --- | --- |

g)

az V. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, lemondásról szóló nyilatkozatokra;

| h) | a VI. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, európai uniós együttes védjegy vagy európai uniós tanúsító védjegy bejelentésére, valamint az olyan nemzetközi lajstromozásokra, amelyek esetében az oltalom Unióra történő kiterjesztése az említett időpont előtt történt; |
| --- | --- |

h)

a VI. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, európai uniós együttes védjegy vagy európai uniós tanúsító védjegy bejelentésére, valamint az olyan nemzetközi lajstromozásokra, amelyek esetében az oltalom Unióra történő kiterjesztése az említett időpont előtt történt;

| i) | a VII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt indított eljárások során felmerült költségekre; |
| --- | --- |

i)

a VII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt indított eljárások során felmerült költségekre;

| j) | a VIII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtti közzétételekre; |
| --- | --- |

j)

a VIII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtti közzétételekre;

| k) | a IX. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, tájékoztatási vagy iratbetekintési kérelmekre; |
| --- | --- |

k)

a IX. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, tájékoztatási vagy iratbetekintési kérelmekre;

| l) | a X. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, átalakítás iránti kérelmekre; |
| --- | --- |

l)

a X. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott, átalakítás iránti kérelmekre;

| m) | a XI. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott igazoló iratokra vagy fordításokra; |
| --- | --- |

m)

a XI. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott igazoló iratokra vagy fordításokra;

| n) | a XII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt hozott határozatokra; |
| --- | --- |

n)

a XII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt hozott határozatokra;

| o) | a XIII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott vagy tett nemzetközi bejelentésekre, a nemzetközi lajstromozás alapjául szolgáló európai uniós védjegybejelentés érvénytelenítésére vonatkozó tényekről és határozatokról szóló értesítésekre, területi kiterjesztés iránti kérelmekre, szenioritási igényekre, hivatalból közölt ideiglenes elutasításokról szóló értesítésekre, nemzetközi lajstromozás hatályának érvénytelenítéséről szóló értesítésekre, nemzetközi lajstromozásnak nemzeti védjegybejelentéssé történő átalakítása iránti kérelmekre, valamint az Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás európai uniós védjegybejelentéssé történő átalakítása iránti kérelmekre. |
| --- | --- |

o)

a XIII. cím nem alkalmazandó a fent említett időpont előtt benyújtott vagy tett nemzetközi bejelentésekre, a nemzetközi lajstromozás alapjául szolgáló európai uniós védjegybejelentés érvénytelenítésére vonatkozó tényekről és határozatokról szóló értesítésekre, területi kiterjesztés iránti kérelmekre, szenioritási igényekre, hivatalból közölt ideiglenes elutasításokról szóló értesítésekre, nemzetközi lajstromozás hatályának érvénytelenítéséről szóló értesítésekre, nemzetközi lajstromozásnak nemzeti védjegybejelentéssé történő átalakítása iránti kérelmekre, valamint az Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás európai uniós védjegybejelentéssé történő átalakítása iránti kérelmekre.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. május 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 78., 2009.3.24., 1. o.

1

(2)  A Tanács 40/94/EK rendelete (1993. december 20.) a közösségi védjegyről (HL L 11., 1994.1.14., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2424 rendelete (2015. december 16.) a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet és a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2868/95/EK bizottsági rendelet módosításáról, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról szóló 2869/95/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 341., 2015.12.24., 21. o.).

3

(4)  A Bizottság 2868/95/EK rendelete (1995. december 13.) a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 303., 1995.12.15., 1. o.).

4

(5)  
  HL L 296., 2003.11.14., 22. o.

5

(6)  A Bizottság (EU) 2017/1430 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. május 18.) az európai uniós védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint a 2868/95/EK és a 216/96/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

6

(7)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (tisztviselők személyzeti szabályzata) (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

7

---

| 2017.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/59

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1432 RENDELETE

(2017. augusztus 7.)

a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kis kockázatú hatóanyagok jóváhagyási kritériumai tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 22. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 78. cikke (1) bekezdésének a) pontjával,

mivel:

| (1) | Az 1107/2009/EK rendelet a kis kockázatú hatóanyagok meghatározására vonatkozó kritériumok megállapítása, valamint a kis kockázatú termékek engedélyezési eljárásának felgyorsítása révén meg kívánja könnyíteni az ilyen hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1107/2009/EK rendelet a kis kockázatú hatóanyagok meghatározására vonatkozó kritériumok megállapítása, valamint a kis kockázatú termékek engedélyezési eljárásának felgyorsítása révén meg kívánja könnyíteni az ilyen hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalát.

| (2) | A 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) az integrált növényvédelmet kívánja előmozdítani olyan növényvédő szerek és egyéb nem kémiai eljárások alkalmazásának előtérbe helyezésével, amelyek a legkevesebb mellékhatást gyakorolják az emberi egészségre, a nem célszervezetekre és a környezetre. Az irányelv 12. cikke arról rendelkezik, hogy a növényvédő szerek bizonyos speciális területeken, mint például a nagyközönség által használt területeken való alkalmazásakor elsőként a kis kockázatú növényvédő szerek használatát kell mérlegelni. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) az integrált növényvédelmet kívánja előmozdítani olyan növényvédő szerek és egyéb nem kémiai eljárások alkalmazásának előtérbe helyezésével, amelyek a legkevesebb mellékhatást gyakorolják az emberi egészségre, a nem célszervezetekre és a környezetre. Az irányelv 12. cikke arról rendelkezik, hogy a növényvédő szerek bizonyos speciális területeken, mint például a nagyközönség által használt területeken való alkalmazásakor elsőként a kis kockázatú növényvédő szerek használatát kell mérlegelni.

| (3) | Az 1107/2009/EK rendelet 22. cikke értelmében a rendelet 4. cikkében meghatározott követelményeknek eleget tevő kis kockázatú hatóanyagok meghatározása tekintetében a rendelet II. mellékletének 5. pontja alkalmazandó. |
| --- | --- |

(3)

Az 1107/2009/EK rendelet 22. cikke értelmében a rendelet 4. cikkében meghatározott követelményeknek eleget tevő kis kockázatú hatóanyagok meghatározása tekintetében a rendelet II. mellékletének 5. pontja alkalmazandó.

| (4) | A II. melléklet 5. pontja számos, az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) meghatározott veszélyességi kategóriára tartalmaz utalást. Az egyértelműség érdekében és a rendelet jelenlegi alkalmazásának érzékeltetése érdekében részletesebben meg kell határozni ezeket a veszélyességi kategóriákat. |
| --- | --- |

(4)

A II. melléklet 5. pontja számos, az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) meghatározott veszélyességi kategóriára tartalmaz utalást. Az egyértelműség érdekében és a rendelet jelenlegi alkalmazásának érzékeltetése érdekében részletesebben meg kell határozni ezeket a veszélyességi kategóriákat.

| (5) | A 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 16. cikke értelmében azok az anyagok, amelyek a vízi környezetre vagy azon keresztül jelentős kockázatot jelentenek, uniós szinten elsőbbséginek minősülő anyagoknak számítanak és az irányelv X. mellékletében szereplő jegyzékben vannak felsorolva. Következésképpen a jegyzékben szereplő anyagok nem tekintendők kis kockázatú hatóanyagoknak. |
| --- | --- |

(5)

A 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 16. cikke értelmében azok az anyagok, amelyek a vízi környezetre vagy azon keresztül jelentős kockázatot jelentenek, uniós szinten elsőbbséginek minősülő anyagoknak számítanak és az irányelv X. mellékletében szereplő jegyzékben vannak felsorolva. Következésképpen a jegyzékben szereplő anyagok nem tekintendők kis kockázatú hatóanyagoknak.

| (6) | A tartós megmaradásra és a biokoncentrációra vonatkozó kritériumok miatt – a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében – bizonyos, a természetben előforduló olyan anyagokat – például egyes növényi anyagokat vagy ásványokat – sem lehetne kis kockázatú anyagként besorolni, amelyek más hatóanyagoknál jóval kisebb kockázatot jelentenek. Következésképpen, amennyiben az ilyen anyagok megfelelnek az 1107/2009/EK rendelet 22. cikkének, helyénvaló engedélyezni kis kockázatú anyagként való besorolásukat. |
| --- | --- |

(6)

A tartós megmaradásra és a biokoncentrációra vonatkozó kritériumok miatt – a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében – bizonyos, a természetben előforduló olyan anyagokat – például egyes növényi anyagokat vagy ásványokat – sem lehetne kis kockázatú anyagként besorolni, amelyek más hatóanyagoknál jóval kisebb kockázatot jelentenek. Következésképpen, amennyiben az ilyen anyagok megfelelnek az 1107/2009/EK rendelet 22. cikkének, helyénvaló engedélyezni kis kockázatú anyagként való besorolásukat.

| (7) | A szemiokemikáliák, vagyis a fajokon belüli és a fajok közötti kommunikációban alkalmazott, növények, állatok és egyéb szervezetek által kibocsátott anyagok célirányos és nem toxikus hatásmechanizmussal rendelkeznek és a természetben is előfordulnak. Általánosságban véve már igen kis – gyakran a természetben előforduló mennyiséghez közelítő – mennyiségben is hatékonyak (5). A jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében helyénvaló a szemiokemikáliák kis kockázatú anyagokként való besorolása. |
| --- | --- |

(7)

A szemiokemikáliák, vagyis a fajokon belüli és a fajok közötti kommunikációban alkalmazott, növények, állatok és egyéb szervezetek által kibocsátott anyagok célirányos és nem toxikus hatásmechanizmussal rendelkeznek és a természetben is előfordulnak. Általánosságban véve már igen kis – gyakran a természetben előforduló mennyiséghez közelítő – mennyiségben is hatékonyak (5). A jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében helyénvaló a szemiokemikáliák kis kockázatú anyagokként való besorolása.

| (8) | Az 1107/2009/EK rendelet 2. cikke értelmében vett hatóanyagokhoz tartoznak azon mikroorganizmusok, amelyek tulajdonságai eltérnek a kémiai anyagok tulajdonságaitól. Kívánatos, hogy a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek alapján megállapításra kerüljenek a mikrooganizmusokra alkalmazandó kis kockázati kritériumok. |
| --- | --- |

(8)

Az 1107/2009/EK rendelet 2. cikke értelmében vett hatóanyagokhoz tartoznak azon mikroorganizmusok, amelyek tulajdonságai eltérnek a kémiai anyagok tulajdonságaitól. Kívánatos, hogy a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek alapján megállapításra kerüljenek a mikrooganizmusokra alkalmazandó kis kockázati kritériumok.

| (9) | A növényvédő szerekbe integrálandó mikroorganizmusokat a 283/2013/EU bizottsági rendelet (6) mellékletének B. részében meghatározott adatszolgáltatási követelmények értelmében törzsszinten értékelik. Következésképpen a kis kockázatú anyagokra vonatkozó kritériumoknak való megfelelés értékelésekor is törzsszinten kell meghatározni és jellemezni a mikroorganizmusokat, mivel az ugyanazon fajhoz tartozó mikroorganizmustörzsek toxikológiai tulajdonságai jelentős eltérést mutathatnak. Egy mikroorganizmus akkor tekinthető kis kockázatúnak, ha törzsi szinten nem mutatott többszörös rezisztenciát a humán vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt antimikrobiális anyagokkal szemben. |
| --- | --- |

(9)

A növényvédő szerekbe integrálandó mikroorganizmusokat a 283/2013/EU bizottsági rendelet (6) mellékletének B. részében meghatározott adatszolgáltatási követelmények értelmében törzsszinten értékelik. Következésképpen a kis kockázatú anyagokra vonatkozó kritériumoknak való megfelelés értékelésekor is törzsszinten kell meghatározni és jellemezni a mikroorganizmusokat, mivel az ugyanazon fajhoz tartozó mikroorganizmustörzsek toxikológiai tulajdonságai jelentős eltérést mutathatnak. Egy mikroorganizmus akkor tekinthető kis kockázatúnak, ha törzsi szinten nem mutatott többszörös rezisztenciát a humán vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt antimikrobiális anyagokkal szemben.

| (10) | Egyértelműen jelezni kell, hogy a bakulovírusokat, amelyek kizárólag az ízeltlábúakat fertőző, gazdaspecifikus víruscsaládot alkotnak és főként a lepkék rendjénél fordulnak elő, kis kockázatú anyagokként kell értékelni, mivel nincs tudományos bizonyíték arra, hogy a bakulovírusok negatív hatást gyakorolnának az állatokra vagy az emberekre (7). A bakulovírus kis kockázatúnak értékelendő, amennyiben a nem célzott rovarokra való kedvezőtlen hatása nem mutatható ki törzsszinten. |
| --- | --- |

(10)

Egyértelműen jelezni kell, hogy a bakulovírusokat, amelyek kizárólag az ízeltlábúakat fertőző, gazdaspecifikus víruscsaládot alkotnak és főként a lepkék rendjénél fordulnak elő, kis kockázatú anyagokként kell értékelni, mivel nincs tudományos bizonyíték arra, hogy a bakulovírusok negatív hatást gyakorolnának az állatokra vagy az emberekre (7). A bakulovírus kis kockázatúnak értékelendő, amennyiben a nem célzott rovarokra való kedvezőtlen hatása nem mutatható ki törzsszinten.

| (11) | Az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 5. pontját ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 5. pontját ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | A módosított kritériumok tükrözik a jelenlegi tudományos és műszaki ismereteket és pontosítják az 5. pontban meghatározott kritériumokat. Ezért az új kritériumok alkalmazását a lehető leghamarabb meg kell kezdeni, kivéve azokban az esetekben, amikor az illetékes bizottság a számára bemutatott rendelettervezetről már szavazott, de a rendeletet a Bizottság 2017. augusztus 28-ig nem fogadta el. |
| --- | --- |

(12)

A módosított kritériumok tükrözik a jelenlegi tudományos és műszaki ismereteket és pontosítják az 5. pontban meghatározott kritériumokat. Ezért az új kritériumok alkalmazását a lehető leghamarabb meg kell kezdeni, kivéve azokban az esetekben, amikor az illetékes bizottság a számára bemutatott rendelettervezetről már szavazott, de a rendeletet a Bizottság 2017. augusztus 28-ig nem fogadta el.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1107/2009/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének e rendelettel módosított 5. pontjában foglalt rendelkezéseket 2017. augusztus 28-tól fogva kell alkalmazni, de nem kell alkalmazni azokban az eljárásokban, amelyekben az illetékes bizottság a számára bemutatott rendelettervezetről már szavazott, de a rendelettervezetet a Bizottság 2017. augusztus 28-ig nem fogadta el.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 309., 2009.11.24., 71. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

4

(5)  A biológiai növényvédő szerekkel foglalkozó irányító csoportnak „A mikrobiális kártevőirtó szerek és szemiokemikáliák alkalmazási technikái: felhasználási forgatókönyvek és kapcsolódó kockázatok” címet viselő 5. szemináriumáról szóló OECD-jelentés, ENV/JM/MONO(2015)38.

5

(6)  A Bizottság 283/2013/EU rendelete (2013. március 1.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról (HL L 93., 2013.4.3., 1. o.).

6

(7)  EFSA BIOHAZ testület (az EFSA biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testülete), 2013. Scientific Opinion on the maintenance of the list of QPS biological agents intentionally added to food and feed (2013 update) (Tudományos vélemény az élelmiszerekhez és takarmányhoz szándékosan hozzáadott, „vélelmezetten biztonságos” (QPS) minősítésű biológiai ágensek jegyzékének fenntartásáról (2013. évi változat). EFSA Journal 2013;11(11):3449,107 pp. doi:10.2903/j.efsa.2013.3449.

7

---

MELLÉKLET

Az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 5. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„5.   Kis kockázatú hatóanyagok

5-1.   A mikroorganizmusoktól eltérő hatóanyagok

5.1.1.   A mikroorganizmusoktól eltérő hatóanyag nem tekinthető kis kockázatú hatóanyagnak, amennyiben az alábbi kitételek valamelyike teljesül:

| a) | az 1272/2008/EK rendelet szerint a következők közül legalább egynek minősítették vagy kell minősíteni:






  — | 1A., 1B. vagy 2. kategóriába tartozó, rákkeltő, |
| --- | --- | --- |

a)

az 1272/2008/EK rendelet szerint a következők közül legalább egynek minősítették vagy kell minősíteni:

—

1A., 1B. vagy 2. kategóriába tartozó, rákkeltő,

| — | 1A., 1B. vagy 2. kategóriába tartozó, mutagén, |
| --- | --- |

—

1A., 1B. vagy 2. kategóriába tartozó, mutagén,

| — | 1A. és 1B. vagy 2. kategóriába tartozó, reprodukciós toxicitású, |
| --- | --- |

—

1A. és 1B. vagy 2. kategóriába tartozó, reprodukciós toxicitású,

| — | 1. kategóriába tartozó, bőrszenzibilizáló, |
| --- | --- |

—

1. kategóriába tartozó, bőrszenzibilizáló,

| — | 1. kategóriába tartozó, súlyos szemkárosodást okozó, |
| --- | --- |

—

1. kategóriába tartozó, súlyos szemkárosodást okozó,

| — | 1. kategóriába tartozó, légzőszervi szenzibilizáló, |
| --- | --- |

—

1. kategóriába tartozó, légzőszervi szenzibilizáló,

| — | 1., 2. vagy 3. kategóriába tartozó, akut toxicitású, |
| --- | --- |

—

1., 2. vagy 3. kategóriába tartozó, akut toxicitású,

| — | 1. vagy 2. kategóriába tartozó, célszervi toxicitású, |
| --- | --- |

—

1. vagy 2. kategóriába tartozó, célszervi toxicitású,

| — | a megfelelő standard vizsgálatok alapján 1. kategóriába tartozó, akut vagy krónikus vízi toxicitású, |
| --- | --- |

—

a megfelelő standard vizsgálatok alapján 1. kategóriába tartozó, akut vagy krónikus vízi toxicitású,

| — | robbanásveszélyes, |
| --- | --- |

—

robbanásveszélyes,

| — | 1A., 1B. vagy 1C. kategóriába tartozó, bőrmaró; |
| --- | --- |

—

1A., 1B. vagy 1C. kategóriába tartozó, bőrmaró;

| b) | a 2000/60/EK irányelv szerinti elsőbbségi anyagként azonosított; |
| --- | --- |

b)

a 2000/60/EK irányelv szerinti elsőbbségi anyagként azonosított;

| c) | endokrin károsító anyagnak tekintendő, vagy |
| --- | --- |

c)

endokrin károsító anyagnak tekintendő, vagy

| d) | neurotoxikus vagy immunotoxikus hatású. |
| --- | --- |

d)

neurotoxikus vagy immunotoxikus hatású.

5.1.2.   A mikroorganizmusoktól eltérő hatóanyag nem tekinthető kis kockázatú anyagnak abban az esetben, ha tartósan megmaradó anyag (felezési ideje talajban meghaladja a 60 napot) vagy biokoncentrációs tényezője 100-nál nagyobb.

Ugyanakkor az 5.1.1. pont a)–d) alpontjai egyikébe sem besorolható, a természetben előforduló hatóanyag kis kockázatú anyagnak tekinthető akkor is, ha tartósan megmaradó anyag (felezési ideje talajban meghaladja a 60 napot) vagy biokoncentrációs tényezője 100-nál nagyobb.

5.1.3.   A mikroorganizmusoktól eltérő, növények, állatok és egyéb szervezetek által kommunikációs céllal kibocsátott hatóanyag kis kockázatú anyagnak tekintendő abban az esetben, ha nem sorolható be az 5.1.1. pont a)–d) alpontjai egyikébe sem.

5.2.   Mikroorganizmusok

5.2.1.   A mikroorganizmus formájában megjelenő hatóanyag kis kockázatúnak tekinthető abban az esetben, ha törzsi szinten nem mutatott többszörös rezisztenciát a humán vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt antimikrobiális anyagokkal szemben.

5.2.2.   A bakulovírusok kis kockázatúnak értékelendők, amennyiben a nem célzott rovarokra való kedvezőtlen hatásuk nem kimutatható törzsszinten.”

---

| 2017.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/63

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1433 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. augusztus 7.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Štajerski hmelj [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) Szlovénia kérelmét a „Štajerski hmelj” elnevezés oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) Szlovénia kérelmét a „Štajerski hmelj” elnevezés oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésére.

| (2) | A „Štajerski hmelj” komlónövény. A neve azt jelenti: „stájerországi komló”. Stájerország egy történelmi régió neve, amely Ausztria és Szlovénia területéhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(2)

A „Štajerski hmelj” komlónövény. A neve azt jelenti: „stájerországi komló”. Stájerország egy történelmi régió neve, amely Ausztria és Szlovénia területéhez kapcsolódik.

| (3) | 2016. augusztus 26-án a Bizottság kézhez kapta Ausztria felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. A Bizottság 2016. szeptember 12-én továbbította Szlovéniának Ausztria felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. Az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot kiegészítő további dokumentumokat a Bizottság 2016. október 20-án kapta kézhez. |
| --- | --- |

(3)

2016. augusztus 26-án a Bizottság kézhez kapta Ausztria felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. A Bizottság 2016. szeptember 12-én továbbította Szlovéniának Ausztria felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. Az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot kiegészítő további dokumentumokat a Bizottság 2016. október 20-án kapta kézhez.

| (4) | Ausztria ellenezte az „Štajerski hmelj” elnevezés bejegyzését, mivel ez veszélyeztetné az ausztriai-stájerországi komló létezését. A „stájerországi komlót” („Steirischer Hopfen”) a sörgyártás során használják, a „stájerországi komlóból származó stájerországi sör” („Steirisches Bier aus steirischem Hopfen”) pedig egy védjegy is, amelyet a Brau Union Österreich AG fejlesztett ki évtizedeken keresztül mind nemzeti, mind pedig nemzetközi szinten. A „Štajerski hmelj” elnevezés bejegyzése tehát sértené a Komlótermelők Szövetsége és az Osztrák Sörfőzdék Szövetsége tagjainak gazdasági érdekeit. |
| --- | --- |

(4)

Ausztria ellenezte az „Štajerski hmelj” elnevezés bejegyzését, mivel ez veszélyeztetné az ausztriai-stájerországi komló létezését. A „stájerországi komlót” („Steirischer Hopfen”) a sörgyártás során használják, a „stájerországi komlóból származó stájerországi sör” („Steirisches Bier aus steirischem Hopfen”) pedig egy védjegy is, amelyet a Brau Union Österreich AG fejlesztett ki évtizedeken keresztül mind nemzeti, mind pedig nemzetközi szinten. A „Štajerski hmelj” elnevezés bejegyzése tehát sértené a Komlótermelők Szövetsége és az Osztrák Sörfőzdék Szövetsége tagjainak gazdasági érdekeit.

| (5) | A Bizottság a felszólalást – és ehhez kapcsolódóan az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot kiegészítő további dokumentumokat – elfogadhatónak találta, ezért 2016. december 13-án kelt levelében felkérte Szlovéniát és Ausztriát, hogy egy három hónapos időszak alatt folytassák le a szükséges konzultációkat, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően megegyezésre jussanak egymással. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a felszólalást – és ehhez kapcsolódóan az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot kiegészítő további dokumentumokat – elfogadhatónak találta, ezért 2016. december 13-án kelt levelében felkérte Szlovéniát és Ausztriát, hogy egy három hónapos időszak alatt folytassák le a szükséges konzultációkat, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően megegyezésre jussanak egymással.

| (6) | A felek között megállapodás született. Szlovénia 2017. március 6-án értesítette a Bizottságot a megállapodás eredményeiről. |
| --- | --- |

(6)

A felek között megállapodás született. Szlovénia 2017. március 6-án értesítette a Bizottságot a megállapodás eredményeiről.

| (7) | Szlovénia és Ausztria arra a következtetésre jutott, hogy a „Hopfen aus der Steiermark” (stájerországi komló) és a „Hopfen aus der Südsteiermark” (dél-stájerországi komló) kifejezések használata továbbra is megengedett az említett két osztrák régióban előállított termékek tekintetében, még a „Štajerski hmelj” elnevezés OFJ-ként történő bejegyzését követően is. Elismerték, hogy az a tény, hogy a „Hopfen aus der Steiermark” és a „Hopfen aus der Südsteiermark” kifejezések egyértelműen Ausztriához kötődnek, önmagában nem jelenti a „Štajerski hmelj” elnevezéssel való visszaélést, annak utánzását vagy felidézését, és nem alkalmas a fogyasztók megtévesztésére a termék valódi eredetét illetően. |
| --- | --- |

(7)

Szlovénia és Ausztria arra a következtetésre jutott, hogy a „Hopfen aus der Steiermark” (stájerországi komló) és a „Hopfen aus der Südsteiermark” (dél-stájerországi komló) kifejezések használata továbbra is megengedett az említett két osztrák régióban előállított termékek tekintetében, még a „Štajerski hmelj” elnevezés OFJ-ként történő bejegyzését követően is. Elismerték, hogy az a tény, hogy a „Hopfen aus der Steiermark” és a „Hopfen aus der Südsteiermark” kifejezések egyértelműen Ausztriához kötődnek, önmagában nem jelenti a „Štajerski hmelj” elnevezéssel való visszaélést, annak utánzását vagy felidézését, és nem alkalmas a fogyasztók megtévesztésére a termék valódi eredetét illetően.

| (8) | Mindenesetre a fogyasztók megtévesztésének elkerülése érdekében Szlovénia és Ausztria egyetértett abban, hogy a „Hopfen aus der Steiermark” vagy a „Hopfen aus der Südsteiermark” kifejezés piaci használatakor a termék címkéjén vagy a kiszerelésen – az elnevezéssel azonos mezőben elhelyezett – megnevezés, szimbólum vagy megjelenítés révén egyértelmű utalást kell tenni az osztrák eredetre. Az osztrák termelők nem használhatják a csomagoláson azokat az elemeket, amelyek Szlovéniára vonatkoznak. Abban az esetben, ha a „Hopfen aus der Steiermark” vagy a „Hopfen aus der Südsteiermark” elnevezéssel ellátott termékek kivitelre kerülnek, e kifejezéseket csak az „osztrák komló” szókapcsolattal lehet fordítani. Abban az esetben, ha a „Štajerski hmelj” elnevezést le kell fordítani német nyelvre, a „Štajerski” kifejezést mint olyat meg kell tartani, és nem lehet hivatkozni a „Steiermark” vagy „Südsteiermark” kifejezésre. |
| --- | --- |

(8)

Mindenesetre a fogyasztók megtévesztésének elkerülése érdekében Szlovénia és Ausztria egyetértett abban, hogy a „Hopfen aus der Steiermark” vagy a „Hopfen aus der Südsteiermark” kifejezés piaci használatakor a termék címkéjén vagy a kiszerelésen – az elnevezéssel azonos mezőben elhelyezett – megnevezés, szimbólum vagy megjelenítés révén egyértelmű utalást kell tenni az osztrák eredetre. Az osztrák termelők nem használhatják a csomagoláson azokat az elemeket, amelyek Szlovéniára vonatkoznak. Abban az esetben, ha a „Hopfen aus der Steiermark” vagy a „Hopfen aus der Südsteiermark” elnevezéssel ellátott termékek kivitelre kerülnek, e kifejezéseket csak az „osztrák komló” szókapcsolattal lehet fordítani. Abban az esetben, ha a „Štajerski hmelj” elnevezést le kell fordítani német nyelvre, a „Štajerski” kifejezést mint olyat meg kell tartani, és nem lehet hivatkozni a „Steiermark” vagy „Südsteiermark” kifejezésre.

| (9) | A Bizottság megjegyzi, hogy a megállapodás elismeri, hogy az „Štajerski hmelj” megfelel az OFJ-ként történő bejegyzés követelményeinek, és meghatároz bizonyos jogszerű feltételeket, amelyek célja a szomszédos jogok méltányos használatának biztosítása. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság megjegyzi, hogy a megállapodás elismeri, hogy az „Štajerski hmelj” megfelel az OFJ-ként történő bejegyzés követelményeinek, és meghatároz bizonyos jogszerű feltételeket, amelyek célja a szomszédos jogok méltányos használatának biztosítása.

| (10) | A fentiekre tekintettel a „Štajerski hmelj” elnevezést indokolt bejegyezni az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(10)

A fentiekre tekintettel a „Štajerski hmelj” elnevezést indokolt bejegyezni az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Štajerski hmelj” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben szereplő elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.8. osztályba – A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.) – tartozó terméket jelöl.

2. cikk

A „Stájerország” és a „Dél-Stájerország” ausztriai régióban termelt komlóra utaló „Hopfen aus der Steiermark”, illetve „Hopfen aus der Südsteiermark” kifejezés továbbra is piaci használatban maradhat, feltéve, hogy a termék címkéjén vagy a kiszerelésen az elnevezéssel azonos mezőben elhelyezett megnevezés, szimbólum vagy megjelenítés révén egyértelmű utalás történik az osztrák eredetre. Az osztrák termelők nem használhatják a csomagoláson azokat az elemeket, amelyek Szlovéniára vonatkoznak.

3. cikk

Az ausztriai „Stájerországban” és „Dél-Stájerországban” előállított komló forgalmazására használt „Hopfen aus der Steiermark”, illetve „Hopfen aus der Südsteiermark” kifejezést csak az „osztrák komló” szókapcsolattal lehet lefordítani. Abban az esetben, ha a „Štajerski hmelj” elnevezést német nyelvre fordítják le, a „Štajerski” kifejezést meg kell tartani, és nem lehet hivatkozni a „Steiermark” vagy „Südsteiermark” kifejezésre.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 194., 2016.6.1., 6. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2017.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/65

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1434 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. augusztus 7.)

a gabonaágazatban 2017. augusztus 8-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikkére,

mivel:

| (1) | A 642/2010/EU rendelet (2) 1. cikkének (1) bekezdése értelmében a 1001 11 00, a 1001 19 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifában meghatározott vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

A 642/2010/EU rendelet (2) 1. cikkének (1) bekezdése értelmében a 1001 11 00, a 1001 19 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifában meghatározott vámtételt.

| (2) | A 642/2010/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a hivatkozott cikk (1) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából az ugyanazon bekezdésben meghatározott termékekre szabályos időközönként reprezentatív CIF-importárakat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

A 642/2010/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a hivatkozott cikk (1) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából az ugyanazon bekezdésben meghatározott termékekre szabályos időközönként reprezentatív CIF-importárakat kell megállapítani.

| (3) | A 642/2010/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően az ugyanazon rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához a szóban forgó rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A 642/2010/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően az ugyanazon rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához a szóban forgó rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Meg kell állapítani a 2014. november 8-tól kezdődő időszakra vonatkozó behozatali vámokat, amelyek alkalmazása új behozatali vámok megállapításáig tart. |
| --- | --- |

(4)

Meg kell állapítani a 2014. november 8-tól kezdődő időszakra vonatkozó behozatali vámokat, amelyek alkalmazása új behozatali vámok megállapításáig tart.

| (5) | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e rendelet a kihirdetése napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(5)

A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e rendelet a kihirdetése napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2017. augusztus 8-tól alkalmazandó, a 642/2010/EU rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 7-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2010. július 20-i 642/2010/EU rendelete az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) (HL L 187., 2010.7.21., 5. o.).

2

---

I. MELLÉKLET

A 642/2010/EU rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre 2017. augusztus 8-tól alkalmazandó behozatali vámok

| KN-kód | Árumegnevezés | Behozatali vám (1)

  (EUR/tonna) |
| --- | --- | --- |
| 1001 11 00 | KÖZÖNSEGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| 1001 19 00 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| közepes minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| gyenge minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | KÖZÖNSEGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 10 00 | ROZS, vetőmag | 5,16 |
| 1002 90 00 | ROZS, a vetőmag kivételével | 5,16 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 5,16 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 5,16 |
| 1007 10 90 | CIROKMAG, a hibrid vetőmag kivételével | 5,16 |
| 1007 90 00 | CIROKMAG, a vetőmag kivételével | 5,16 |

KN-kód

Árumegnevezés

Behozatali vám (1)

(EUR/tonna)

1001 11 00

KÖZÖNSEGES BÚZA, vetőmag

0,00

1001 19 00

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

közepes minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

gyenge minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

ex 1001 91 20

KÖZÖNSEGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 99 00

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 10 00

ROZS, vetőmag

5,16

1002 90 00

ROZS, a vetőmag kivételével

5,16

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

5,16

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

5,16

1007 10 90

CIROKMAG, a hibrid vetőmag kivételével

5,16

1007 90 00

CIROKMAG, a vetőmag kivételével

5,16

---

(1)  Az importőr a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a következő vámcsökkentésekben részesülhet:

| — | tonnánként 3 EUR, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger partján (a Gibraltári-szoroson túl) vagy a Fekete-tenger partján található, amennyiben az áruk az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkeznek az Unióba, |
| --- | --- |

—

tonnánként 3 EUR, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger partján (a Gibraltári-szoroson túl) vagy a Fekete-tenger partján található, amennyiben az áruk az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkeznek az Unióba,

| — | tonnánként 2 EUR, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van, amennyiben az áruk az Atlanti-óceánon keresztül érkeznek az Unióba. |
| --- | --- |

—

tonnánként 2 EUR, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van, amennyiben az áruk az Atlanti-óceánon keresztül érkeznek az Unióba.

(2)  Az importőr tonnánként 24 EUR átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben a 642/2010/EU rendelet 3. cikkében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLEKLET

Az I. mellékletben megállapított vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

| 1. | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:







  (EUR/tonna) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica |
| Tőzsde | Minneapolis | Chicago |
| Tőzsdei jegyzés | 241,54 | 123,83 |
| Felár a Mexikói-öböl esetében | — | 11,46 |
| Felár a Nagy-tavak esetében | 31,54 | — |

1.

(EUR/tonna)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Tőzsde

Minneapolis

Chicago

Tőzsdei jegyzés

241,54

123,83

Felár a Mexikói-öböl esetében

—

11,46

Felár a Nagy-tavak esetében

31,54

—

| 2. | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 16,58 EUR/tonna |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 39,83 EUR/tonna |

2.

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

16,58 EUR/tonna

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

39,83 EUR/tonna

---

(1)  Tonnánként 14 EUR felárral együtt (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

---

HATÁROZATOK

| 2017.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/68

---

A TANÁCS (EU) 2017/1435 HATÁROZATA

(2017. július 17.)

az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás által létrehozott Társulási Tanácsban az EU–Moldovai Köztársaság társulási menetrend elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. június 27-én írták alá és a megállapodás 2016. július 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. június 27-én írták alá és a megállapodás 2016. július 1-jén lépett hatályba.

| (2) | A megállapodás 436. cikkének (1) bekezdése szerint a megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a Társulási Tanács hatáskörrel rendelkezik arra, hogy ajánlásokat fogadjon el. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 436. cikkének (1) bekezdése szerint a megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a Társulási Tanács hatáskörrel rendelkezik arra, hogy ajánlásokat fogadjon el.

| (3) | A megállapodás alkalmazásának elősegítése céljából a Felek megállapodtak, hogy társulási menetrendet állítanak fel, melynek célja, hogy meghatározza az ágazatonként folytatott közös munkájuk prioritásait. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás alkalmazásának elősegítése céljából a Felek megállapodtak, hogy társulási menetrendet állítanak fel, melynek célja, hogy meghatározza az ágazatonként folytatott közös munkájuk prioritásait.

| (4) | A Felek megegyeztek a társulási menetrendről a megállapodás végrehajtásának elősegítése érdekében. A társulási menetrendet a megállapodás által létrehozott Társulási Tanács fogadja el. |
| --- | --- |

(4)

A Felek megegyeztek a társulási menetrendről a megállapodás végrehajtásának elősegítése érdekében. A társulási menetrendet a megállapodás által létrehozott Társulási Tanács fogadja el.

| (5) | Az EU–Moldovai Köztársaság 2017–2019 közötti időszakra szóló társulási menetrendjének elfogadása tekintetében az Unió által a Társulási Tanácsban képviselendő álláspontot a Tanácsnak kell elfogadnia, |
| --- | --- |

(5)

Az EU–Moldovai Köztársaság 2017–2019 közötti időszakra szóló társulási menetrendjének elfogadása tekintetében az Unió által a Társulási Tanácsban képviselendő álláspontot a Tanácsnak kell elfogadnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban az EU–Moldovai Köztársaság 2017–2019 közötti időszakra szóló társulási menetrendjének elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspont a Társulási Tanácsnak az e határozathoz csatolt ajánlástervezetén alapul.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  
  HL L 260., 2014.8.30., 4. o.

1

---

TERVEZET

AZ EU–MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2017. sz. AJÁNLÁSA

(...)

az EU–Moldovai Köztársaság társulási menetrendről

AZ EU–MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG TÁRSULÁSI TANÁCS,

Tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásra,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. június 27-én írták alá és az 2016. július 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. június 27-én írták alá és az 2016. július 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás 436. cikkének (1) bekezdése szerint a megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a Társulási Tanács hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó ügyekben határozatokat hozzon. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 436. cikkének (1) bekezdése szerint a megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a Társulási Tanács hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó ügyekben határozatokat hozzon.

| (3) | A megállapodás 453. cikke (1) bekezdésének értelmében a Felek minden általános vagy különös intézkedést meghoznak, amelyek a megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek, és biztosítják a megállapodásban foglalt célkitűzések megvalósítását. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 453. cikke (1) bekezdésének értelmében a Felek minden általános vagy különös intézkedést meghoznak, amelyek a megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek, és biztosítják a megállapodásban foglalt célkitűzések megvalósítását.

| (4) | Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való szerepvállalás új szakaszát helyezte kilátásba, amely mindkét fél részéről fokozott felelősségvállalást feltételez. |
| --- | --- |

(4)

Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való szerepvállalás új szakaszát helyezte kilátásba, amely mindkét fél részéről fokozott felelősségvállalást feltételez.

| (5) | Az Unió és a Moldovai Köztársaság a közöttük fennálló partnerség megszilárdítása mellett döntöttek a 2017–2019-es időszakra vonatkozó prioritások elfogadásával, amelyek a Moldovai Köztársaság rezilienciájának és stabilitásának előmozdítására és megerősítésére irányulnak, miközben szorosabb politikai társulásra és mélyebb gazdasági integrációra törekednek. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió és a Moldovai Köztársaság a közöttük fennálló partnerség megszilárdítása mellett döntöttek a 2017–2019-es időszakra vonatkozó prioritások elfogadásával, amelyek a Moldovai Köztársaság rezilienciájának és stabilitásának előmozdítására és megerősítésére irányulnak, miközben szorosabb politikai társulásra és mélyebb gazdasági integrációra törekednek.

| (6) | A megállapodás részes Felei megállapodtak az EU–Moldovai Köztársaság társulási menetrend szövegéről; a társulási menetrend támogatja a megállapodás végrehajtását, és az együttesen azonosított közös érdekű területeken való együttműködésre összpontosít, |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás részes Felei megállapodtak az EU–Moldovai Köztársaság társulási menetrend szövegéről; a társulási menetrend támogatja a megállapodás végrehajtását, és az együttesen azonosított közös érdekű területeken való együttműködésre összpontosít,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST:

1. cikk

A Társulási Tanács ajánlja, hogy a Felek hajtsák végre a mellékletben foglalt EU–Moldovai Köztársaság társulási menetrendet.

2. cikk

A mellékletben foglalt EU–Moldovai Köztársaság társulási menetrend a 2014. június 26-án elfogadott EU–Moldovai Köztársaság társulási menetrend helyébe lép.

3. cikk

Ez az ajánlás az elfogadása napján lép hatályba.

Kelt ..., [2017. hónap nap]-án/-én.

a Társulási Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL L 260., 2014.8.30., 4. o.

1

---

| 2017.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/70

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1436 HATÁROZATA

(2015. december 1.)

az Egyesült Királyság által a lynemouth-i erőmű biomassza-tüzelésre való átállásához nyújtani tervezett SA.38762 (2015/C) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2015) 8441. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívta az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezés(ek) értelmében nyújtsák be észrevételeiket (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | A bejelentést megelőző kapcsolatfelvételt követően 2014. december 17-én az Egyesült Királyság az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megfelelően bejelentette a lynemouth-i erőmű biomassza-tüzelésre való átállását célzó projekt támogatását. 2015. február 5-én további bizonyítékokat nyújtott be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(1)

A bejelentést megelőző kapcsolatfelvételt követően 2014. december 17-én az Egyesült Királyság az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megfelelően bejelentette a lynemouth-i erőmű biomassza-tüzelésre való átállását célzó projekt támogatását. 2015. február 5-én további bizonyítékokat nyújtott be a Bizottsághoz.

| (2) | A Bizottság 2015. február 19-én kelt levelében tájékoztatta az Egyesült Királyságot, hogy a szóban forgó támogatás tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2015. február 19-én kelt levelében tájékoztatta az Egyesült Királyságot, hogy a szóban forgó támogatás tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat).

| (3) | Az Egyesült Királyság 2015. március 23-án nyújtotta be észrevételeit. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Királyság 2015. március 23-án nyújtotta be észrevételeit.

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2015. április 10-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (lásd az 1. lábjegyzetet). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2015. április 10-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (lásd az 1. lábjegyzetet). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (5) | A Bizottsághoz 30 érdekelt féltől érkeztek észrevételek. Az észrevételeket 2015. május 20-án továbbította az Egyesült Királyságnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra. Az Egyesült Királyság 2015. június 12-én válaszolt az észrevételekre. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottsághoz 30 érdekelt féltől érkeztek észrevételek. Az észrevételeket 2015. május 20-án továbbította az Egyesült Királyságnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra. Az Egyesült Királyság 2015. június 12-én válaszolt az észrevételekre.

| (6) | A Bizottság 2015. július 23-án további információkat kért, amelyeket az Egyesült Királyság 2015. július 29-én adott meg. 2015. október 7-én az Egyesült Királyság kiegészítő információkat nyújtott be. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2015. július 23-án további információkat kért, amelyeket az Egyesült Királyság 2015. július 29-én adott meg. 2015. október 7-én az Egyesült Királyság kiegészítő információkat nyújtott be.

2.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   A lynemouth-i erőmű biomassza-tüzelésre való átállását célzó projekt és a kedvezményezett

A lynemouth-i erőmű biomassza-tüzelésre való átállását célzó projekt és a kedvezményezett

| (7) | Az Egyesült Királyság a megújuló energiaforrásokra való átállást előkészítő végleges beruházási döntésre irányuló eljárás (a továbbiakban: FIDeR) (2) keretében nyolc megújulóenergia-projektet választott ki. A kiválasztott projektek beruházási szerződés alapján kapnak támogatást. A bejelentett projekt a FIDeR keretében kiválasztott nyolc projekt egyike. |
| --- | --- |

(7)

Az Egyesült Királyság a megújuló energiaforrásokra való átállást előkészítő végleges beruházási döntésre irányuló eljárás (a továbbiakban: FIDeR) (2) keretében nyolc megújulóenergia-projektet választott ki. A kiválasztott projektek beruházási szerződés alapján kapnak támogatást. A bejelentett projekt a FIDeR keretében kiválasztott nyolc projekt egyike.

2

| (8) | A bejelentett támogatási intézkedés a széntüzelésű lynemouth-i erőmű teljes mértékben biomassza-erőművé történő átalakításához nyújtott támogatásra vonatkozik. Az erőmű Northumberlandben, Anglia északkeleti partvidékén található. Az erőmű tulajdonosa és üzemeltetője a Lynemouth Power Limited, amely az RWE Supply & Trading GmbH 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata. |
| --- | --- |

(8)

A bejelentett támogatási intézkedés a széntüzelésű lynemouth-i erőmű teljes mértékben biomassza-erőművé történő átalakításához nyújtott támogatásra vonatkozik. Az erőmű Northumberlandben, Anglia északkeleti partvidékén található. Az erőmű tulajdonosa és üzemeltetője a Lynemouth Power Limited, amely az RWE Supply & Trading GmbH 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata.

| (9) | A lynemouth-i erőmű 420 MW teljesítményű szénerőmű, amelynek kereskedelmi célú üzembe állítása 1972-ben kezdődött meg. A jelenlegi javaslat szerint az erőművet teljes mértékben biomassza-erőművé átalakítva modernizálnák. Az égetési eljárás jellemzőiből adódóan az erőmű kizárólag ipari fapellet égetésére lesz alkalmas. Az erőmű az Anglia északkeleti részének áramellátását biztosító északi energiahálózatot táplálja villamos energiával. Az Egyesült Királyság becslései szerint a projekt az Egyesült Királyság jövőbeli teljes villamosenergia-fogyasztásának 0,7 %-át fogja előállítani. |
| --- | --- |

(9)

A lynemouth-i erőmű 420 MW teljesítményű szénerőmű, amelynek kereskedelmi célú üzembe állítása 1972-ben kezdődött meg. A jelenlegi javaslat szerint az erőművet teljes mértékben biomassza-erőművé átalakítva modernizálnák. Az égetési eljárás jellemzőiből adódóan az erőmű kizárólag ipari fapellet égetésére lesz alkalmas. Az erőmű az Anglia északkeleti részének áramellátását biztosító északi energiahálózatot táplálja villamos energiával. Az Egyesült Királyság becslései szerint a projekt az Egyesült Királyság jövőbeli teljes villamosenergia-fogyasztásának 0,7 %-át fogja előállítani.

| (10) | Az Egyesült Királyság becslései szerint a projekt körülbelül 17,7 millió tonna CO2-kibocsátáscsökkenést fog eredményezni a 12 éves élettartama alatt, és évente körülbelül 2,3 TWh villamos energiát fog előállítani. Az erőmű alapterhelésen működik majd, így alacsony szén-dioxid-kibocsátással, ütemezhetően előállított villamos energiát termel. |
| --- | --- |

(10)

Az Egyesült Királyság becslései szerint a projekt körülbelül 17,7 millió tonna CO2-kibocsátáscsökkenést fog eredményezni a 12 éves élettartama alatt, és évente körülbelül 2,3 TWh villamos energiát fog előállítani. Az erőmű alapterhelésen működik majd, így alacsony szén-dioxid-kibocsátással, ütemezhetően előállított villamos energiát termel.

2

| (11) | Az Egyesült Királyság hatóságai szerint az erőmű a tervek szerint 420 MW névleges teljesítményen és 77 %-os átlagos kapacitáskihasználtsággal működik (3). Az erőmű évente körülbelül 1,44-1,56 millió száraztonna pelletet fog felhasználni, amelynek nagy részét – a teljes tüzelőanyag-szükséglet [60 %–80 %]-át – az Egyesült Államok délkeleti területeiről importálják. A tüzelőanyag mintegy [5 %–20 %]-a Európából, a fennmaradó mennyiség pedig Kanadából származik majd. Az erőművet nem olyan módon alakítják át, hogy az megfeleljen a hulladékégetési előírásoknak, ezért az nem lesz alkalmas hulladékfa égetésére. |
| --- | --- |

(11)

Az Egyesült Királyság hatóságai szerint az erőmű a tervek szerint 420 MW névleges teljesítményen és 77 %-os átlagos kapacitáskihasználtsággal működik (3). Az erőmű évente körülbelül 1,44-1,56 millió száraztonna pelletet fog felhasználni, amelynek nagy részét – a teljes tüzelőanyag-szükséglet [60 %–80 %]-át – az Egyesült Államok délkeleti területeiről importálják. A tüzelőanyag mintegy [5 %–20 %]-a Európából, a fennmaradó mennyiség pedig Kanadából származik majd. Az erőművet nem olyan módon alakítják át, hogy az megfeleljen a hulladékégetési előírásoknak, ezért az nem lesz alkalmas hulladékfa égetésére.

3

| (12) | A táblázat a lynemouth-i erőmű várható üzemeltetési paramétereit mutatja. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a kapacitáskihasználtság az erőmű technikai (például a karbantartáshoz, javításhoz szükséges idő levonásával kapott) rendelkezésre állási idejének, valamint ténylegesen ütemezett (a szűk hálózati keresztmetszetek miatt az elosztórendszer-üzemeltető által az erőmű számára előírt korlátozás idejének levonásával számított, esetenként bruttó kapacitáskihasználtságként említett) termelési idejének a szorzata. A táblázatban szereplő nettó kapacitáskihasználtság kiszámítása a 80,77 %-os átlagos technikai rendelkezésre állás, valamint a 95,51 %-os bruttó kapacitáskihasználtság szorzataként történik.

  A lynemouth-i erőmű üzemeltetési paraméterei








  Tüzelőanyag-költség (GBP/GJ) | Hőhatásfok (%) | Átlagos nettó kapacitáskihasználtság (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 7,17 | 36,9 | 77 |

(12)

A táblázat a lynemouth-i erőmű várható üzemeltetési paramétereit mutatja. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a kapacitáskihasználtság az erőmű technikai (például a karbantartáshoz, javításhoz szükséges idő levonásával kapott) rendelkezésre állási idejének, valamint ténylegesen ütemezett (a szűk hálózati keresztmetszetek miatt az elosztórendszer-üzemeltető által az erőmű számára előírt korlátozás idejének levonásával számított, esetenként bruttó kapacitáskihasználtságként említett) termelési idejének a szorzata. A táblázatban szereplő nettó kapacitáskihasználtság kiszámítása a 80,77 %-os átlagos technikai rendelkezésre állás, valamint a 95,51 %-os bruttó kapacitáskihasználtság szorzataként történik.

A lynemouth-i erőmű üzemeltetési paraméterei

A lynemouth-i erőmű üzemeltetési paraméterei

Tüzelőanyag-költség (GBP/GJ)

Hőhatásfok (%)

Átlagos nettó kapacitáskihasználtság (%)

7,17

36,9

77

2.2.   Nemzeti jogalap, finanszírozás és költségvetés

Nemzeti jogalap, finanszírozás és költségvetés

| (13) | A nemzeti jogalap a 2013. évi energiatörvény. |
| --- | --- |

(13)

A nemzeti jogalap a 2013. évi energiatörvény.

| (14) | A projekt összköltségvetését 0,8 milliárd fontra becsülik. Az Egyesült Királyság megerősítette, hogy a kedvezményezett részére az üzembe helyezés napját megelőzően nem fizetnek ki támogatást. |
| --- | --- |

(14)

A projekt összköltségvetését 0,8 milliárd fontra becsülik. Az Egyesült Királyság megerősítette, hogy a kedvezményezett részére az üzembe helyezés napját megelőzően nem fizetnek ki támogatást.

| (15) | A támogatás folyósítását kormányzati szerződő fél végzi, amelyet valamennyi engedéllyel rendelkező villamosenergia-szolgáltatóra azoknak a mért villamosenergia-felhasználás alapján meghatározott piaci részesedése alapján kivetett, jogszabályban előírt illetékből finanszíroznak. A szolgáltatóknak e kötelezettségüket saját forrásaikból kell teljesíteniük, azonban ennek költségeit általános árazási stratégiájuk keretében átháríthatják a fogyasztókra. |
| --- | --- |

(15)

A támogatás folyósítását kormányzati szerződő fél végzi, amelyet valamennyi engedéllyel rendelkező villamosenergia-szolgáltatóra azoknak a mért villamosenergia-felhasználás alapján meghatározott piaci részesedése alapján kivetett, jogszabályban előírt illetékből finanszíroznak. A szolgáltatóknak e kötelezettségüket saját forrásaikból kell teljesíteniük, azonban ennek költségeit általános árazási stratégiájuk keretében átháríthatják a fogyasztókra.

2.3.   A támogatás formája és időtartama, előállítási költségek

A támogatás formája és időtartama, előállítási költségek

| (16) | A projekt támogatása változó felár (ún. különbözeti ügylet, a továbbiakban: CFD) formájában történik, amelyet egy előzetesen rögzített ár (kötési ár), valamint a villamos energia piaci árát kifejező referencia-ár közötti különbözeti kifizetésként számítanak ki. A referenciaár a villamos energia határidős nagykereskedelmi piacán az adott időszakban alkalmazott árakon alapul. A kedvezményezett bevétele az általa előállított villamos energia piacon történő értékesítéséből származik majd, de ha a villamos energia átlagos nagykereskedelmi ára a kötési ár alá esik, a különbség összegére a kedvezményezett kiegészítő támogatást kap az Egyesült Királyság kormánya tulajdonában levő, a CfD-ben részes szerződő féltől (Low Carbon Contracts Company Ltd). Ugyanakkor továbbra is a kedvezményezett viseli a referenciaártól elmaradó értékesítés kockázatát, valamint az előre jelzett értékesítési volumentől elmaradó értékesítés mennyiségi kockázatát (4). |
| --- | --- |

(16)

A projekt támogatása változó felár (ún. különbözeti ügylet, a továbbiakban: CFD) formájában történik, amelyet egy előzetesen rögzített ár (kötési ár), valamint a villamos energia piaci árát kifejező referencia-ár közötti különbözeti kifizetésként számítanak ki. A referenciaár a villamos energia határidős nagykereskedelmi piacán az adott időszakban alkalmazott árakon alapul. A kedvezményezett bevétele az általa előállított villamos energia piacon történő értékesítéséből származik majd, de ha a villamos energia átlagos nagykereskedelmi ára a kötési ár alá esik, a különbség összegére a kedvezményezett kiegészítő támogatást kap az Egyesült Királyság kormánya tulajdonában levő, a CfD-ben részes szerződő féltől (Low Carbon Contracts Company Ltd). Ugyanakkor továbbra is a kedvezményezett viseli a referenciaártól elmaradó értékesítés kockázatát, valamint az előre jelzett értékesítési volumentől elmaradó értékesítés mennyiségi kockázatát (4).

4

| (17) | A biomassza-projekt támogatását ennek megfelelően közigazgatásilag meghatározott kötési ár alapján határozzák meg. A támogatási programok közötti zökkenőmentes átmenet érdekében a kötési árakat úgy állapították meg, hogy a FIDeR keretében nyújtott támogatás nagyjából megegyezzen a jelenlegi megújuló energiára vonatkozó kötelezettségvállalási program (5) keretében nyújtott támogatással. |
| --- | --- |

(17)

A biomassza-projekt támogatását ennek megfelelően közigazgatásilag meghatározott kötési ár alapján határozzák meg. A támogatási programok közötti zökkenőmentes átmenet érdekében a kötési árakat úgy állapították meg, hogy a FIDeR keretében nyújtott támogatás nagyjából megegyezzen a jelenlegi megújuló energiára vonatkozó kötelezettségvállalási program (5) keretében nyújtott támogatással.

5

| (18) | A biomassza-tüzelésre való áttérésre kijelölt erőművek esetében (ilyen a lynemouth-i erőmű is) az Egyesült Királyság a kötési ár számításához a 105–115 GBP/MWh tartományban vette figyelembe a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét. Az Egyesült Királyság kifejtette, hogy a biomassza-tüzelésre való átállást célzó projektek kötési árának szintjét 8,8 % és 12,7 % közötti elvárt hozamok (6) figyelembevételével számították ki. |
| --- | --- |

(18)

A biomassza-tüzelésre való áttérésre kijelölt erőművek esetében (ilyen a lynemouth-i erőmű is) az Egyesült Királyság a kötési ár számításához a 105–115 GBP/MWh tartományban vette figyelembe a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét. Az Egyesült Királyság kifejtette, hogy a biomassza-tüzelésre való átállást célzó projektek kötési árának szintjét 8,8 % és 12,7 % közötti elvárt hozamok (6) figyelembevételével számították ki.

6

| (19) | Az erre a projektre alkalmazandó kötési ár 105 GBP/MWh (2012. évi árak – a fogyasztói árindexnek megfelelően évente kiigazítják). A CFD program keretében ugyanezt a megawattóránkénti összeget ajánlják fel maximális kötési árként a biomassza-tüzelésre átálló erőműveknek. A teljes élettartamra vetített költség magában foglalja az új erőművek finanszírozási költségeit is, valamennyi technológia esetében 10 %-os diszkontráta figyelembevételével. Az Egyesült Királyság részletesen bemutatta e költségek számítási módját, a felhasznált adatok forrásait, valamint a figyelembe vett elvárt hozamokat (7). |
| --- | --- |

(19)

Az erre a projektre alkalmazandó kötési ár 105 GBP/MWh (2012. évi árak – a fogyasztói árindexnek megfelelően évente kiigazítják). A CFD program keretében ugyanezt a megawattóránkénti összeget ajánlják fel maximális kötési árként a biomassza-tüzelésre átálló erőműveknek. A teljes élettartamra vetített költség magában foglalja az új erőművek finanszírozási költségeit is, valamennyi technológia esetében 10 %-os diszkontráta figyelembevételével. Az Egyesült Királyság részletesen bemutatta e költségek számítási módját, a felhasznált adatok forrásait, valamint a figyelembe vett elvárt hozamokat (7).

7

| (20) | A kötési árra, ezen belül a teljes élettartamra vetített költségre, a fosszilis tüzelőanyag árára és a tényleges adókulcsokra vonatkozó alapvető feltevéseket, valamint a maximális kapacitáskiépítésre vonatkozó feltevéseket az Egyesült Királyság kormányának a villamos energia teljes élettartamra vetített költségéről szóló jelentése (8) és az Energia- és Klímaügyi Minisztérium jelentései (9) tartalmazzák. Ennek alkalmazásában a feltételezés szerint a villamos energia nagykereskedelmi ára reálértékben körülbelül 55 GBP/MWh, amely 2020-ra 65 GBP/MWh-ra növekedik. |
| --- | --- |

(20)

A kötési árra, ezen belül a teljes élettartamra vetített költségre, a fosszilis tüzelőanyag árára és a tényleges adókulcsokra vonatkozó alapvető feltevéseket, valamint a maximális kapacitáskiépítésre vonatkozó feltevéseket az Egyesült Királyság kormányának a villamos energia teljes élettartamra vetített költségéről szóló jelentése (8) és az Energia- és Klímaügyi Minisztérium jelentései (9) tartalmazzák. Ennek alkalmazásában a feltételezés szerint a villamos energia nagykereskedelmi ára reálértékben körülbelül 55 GBP/MWh, amely 2020-ra 65 GBP/MWh-ra növekedik.

8

9

| (21) | E kötési ár alapján a projekt belső megtérülési rátáját (IRR) reálárakon számított, adózás előtti értéken 9,7 %-ra becsülik. A javasolt beruházási szerződés annak kezdő napjától függetlenül 2027. március 31-én jár le. |
| --- | --- |

(21)

E kötési ár alapján a projekt belső megtérülési rátáját (IRR) reálárakon számított, adózás előtti értéken 9,7 %-ra becsülik. A javasolt beruházási szerződés annak kezdő napjától függetlenül 2027. március 31-én jár le.

2.4.   Támogatáshalmozódás

Támogatáshalmozódás

| (22) | Az Egyesült Királyság egyértelműen jelezte, hogy a beruházási szerződést elnyerő projektek ugyanazon villamosenergia-termelés címén az új támogatási program keretében nem lesznek CFD-re jogosultak. Ezenkívül a beruházási szerződés keretében kifizetésben részesült projektek egyike sem kaphat ugyanazon villamosenergia-termelésre tekintettel megújuló energiaforrásra vonatkozó tanúsítványt. Végül a megújuló energiaforrásból előállított, beruházási szerződés keretében támogatott villamos energia nem forgalmazható a kapacitáspiacon, továbbá a beruházási szerződés időtartama alatt nem adható beruházási támogatás az előállításához. |
| --- | --- |

(22)

Az Egyesült Királyság egyértelműen jelezte, hogy a beruházási szerződést elnyerő projektek ugyanazon villamosenergia-termelés címén az új támogatási program keretében nem lesznek CFD-re jogosultak. Ezenkívül a beruházási szerződés keretében kifizetésben részesült projektek egyike sem kaphat ugyanazon villamosenergia-termelésre tekintettel megújuló energiaforrásra vonatkozó tanúsítványt. Végül a megújuló energiaforrásból előállított, beruházási szerződés keretében támogatott villamos energia nem forgalmazható a kapacitáspiacon, továbbá a beruházási szerződés időtartama alatt nem adható beruházási támogatás az előállításához.

| (23) | Végül a (22) preambulumbekezdésben leírt elvek alapján az Egyesült Királyság megerősítette, hogy sem a termelő, sem az abban közvetlenül vagy közvetetten érdekelt fél nem kapott és nem igényelt egyéb támogatást az Egyesült Királyságtól vagy egyéb tagállamtól. |
| --- | --- |

(23)

Végül a (22) preambulumbekezdésben leírt elvek alapján az Egyesült Királyság megerősítette, hogy sem a termelő, sem az abban közvetlenül vagy közvetetten érdekelt fél nem kapott és nem igényelt egyéb támogatást az Egyesült Királyságtól vagy egyéb tagállamtól.

2.5.   A biomassza felhasználása és rendelkezésre állása

A biomassza felhasználása és rendelkezésre állása

| (24) | A fenti (9) preambulumbekezdésben írtaknak megfelelően a lynemouth-i projekt kizárólag fapellet tüzelésére lesz alkalmas. A lynemouth-i erőműben felhasznált fapellettel szemben követelmény, hogy megfeleljen az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumainak, többek között annak, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 60 %-kal csökkenjen a fosszilis hálózatok átlagos uniós kibocsátási intenzitásához képest (azaz a szénre és gázra vonatkozó uniós átlaghoz képest, amelyet megújulóenergia-irányelvben meghatározott módszer segítségével mérnek). Ezeket a célokat 2020 áprilisától az üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 72 %-os, majd pedig 2025 áprilisától legalább 75 %-os csökkentésével megerősítik. Az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumai között emellett szerepelnek a biológiai sokféleség védelmére, valamint a fenntarthatatlan gyakorlatok mellőzésére vonatkozó rendelkezések is (10). |
| --- | --- |

(24)

A fenti (9) preambulumbekezdésben írtaknak megfelelően a lynemouth-i projekt kizárólag fapellet tüzelésére lesz alkalmas. A lynemouth-i erőműben felhasznált fapellettel szemben követelmény, hogy megfeleljen az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumainak, többek között annak, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 60 %-kal csökkenjen a fosszilis hálózatok átlagos uniós kibocsátási intenzitásához képest (azaz a szénre és gázra vonatkozó uniós átlaghoz képest, amelyet megújulóenergia-irányelvben meghatározott módszer segítségével mérnek). Ezeket a célokat 2020 áprilisától az üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 72 %-os, majd pedig 2025 áprilisától legalább 75 %-os csökkentésével megerősítik. Az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumai között emellett szerepelnek a biológiai sokféleség védelmére, valamint a fenntarthatatlan gyakorlatok mellőzésére vonatkozó rendelkezések is (10).

10

| (25) | A faforgács globális kereskedelmét 2011-ben évi 22 millió tonnára becsülték. Az uniós kereslet meghaladja a termelést, ami azt jelenti, hogy pelletet importálnak az Unióba. Ugyanabban az évben az Unióba irányuló nettó pelletbehozatal a becslések szerint évi 3,2 millió tonna volt, ami 2012-ben körülbelül évi 4 millió tonnára emelkedett. |
| --- | --- |

(25)

A faforgács globális kereskedelmét 2011-ben évi 22 millió tonnára becsülték. Az uniós kereslet meghaladja a termelést, ami azt jelenti, hogy pelletet importálnak az Unióba. Ugyanabban az évben az Unióba irányuló nettó pelletbehozatal a becslések szerint évi 3,2 millió tonna volt, ami 2012-ben körülbelül évi 4 millió tonnára emelkedett.

| (26) | A globális pelletfogyasztást 2012-ben 22,4-24,5 millió tonnára becsülték (11), amelyből körülbelül 15,1 millió tonnát az Unióban használtak fel. Az erőművekben a legnagyobb mennyiségű pelletet felhasználó tagállamok az Egyesült Királyság (2013-ban 1,3 millió tonna) (12), Belgium (1,3 millió tonna), Hollandia (1,2 millió tonna), Dánia (1 millió tonna) és Svédország (1 millió tonna). |
| --- | --- |

(26)

A globális pelletfogyasztást 2012-ben 22,4-24,5 millió tonnára becsülték (11), amelyből körülbelül 15,1 millió tonnát az Unióban használtak fel. Az erőművekben a legnagyobb mennyiségű pelletet felhasználó tagállamok az Egyesült Királyság (2013-ban 1,3 millió tonna) (12), Belgium (1,3 millió tonna), Hollandia (1,2 millió tonna), Dánia (1 millió tonna) és Svédország (1 millió tonna).

11

12

2.6.   Átláthatóság

Átláthatóság

| (27) | Az adatszolgáltatásra és az átláthatóságra vonatkozóan az Egyesült Királyság jelezte, hogy a FIDeR eljárás keretében odaítélt valamennyi beruházási szerződést az aláírt formában közzétették az interneten (13). |
| --- | --- |

(27)

Az adatszolgáltatásra és az átláthatóságra vonatkozóan az Egyesült Királyság jelezte, hogy a FIDeR eljárás keretében odaítélt valamennyi beruházási szerződést az aláírt formában közzétették az interneten (13).

13

2.7.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat

| (28) | 2015. február 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít a támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan, különösen a támogatás arányosságára, valamint a piactorzulás kockázatára tekintettel. |
| --- | --- |

(28)

2015. február 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít a támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan, különösen a támogatás arányosságára, valamint a piactorzulás kockázatára tekintettel.

| (29) | Pontosabban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a túlkompenzáció kockázata nem zárható ki. A Bizottság megállapította, hogy a belső megtérülési rátát jelentősen befolyásolják a pénzügyi számítások előzetes felvetései, továbbá azt, hogy az üzemi paramétereknek az Egyesült Királyság előzetes becsléseiben szereplő értékei nincsenek teljes összhangban a rendelkezésre álló piaci információkkal. |
| --- | --- |

(29)

Pontosabban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a túlkompenzáció kockázata nem zárható ki. A Bizottság megállapította, hogy a belső megtérülési rátát jelentősen befolyásolják a pénzügyi számítások előzetes felvetései, továbbá azt, hogy az üzemi paramétereknek az Egyesült Királyság előzetes becsléseiben szereplő értékei nincsenek teljes összhangban a rendelkezésre álló piaci információkkal.

| (30) | A Bizottság érzékenységvizsgálat segítségével becsülte az erőmű átlagos hőhatásfokában, kapacitáskihasználtságában és tüzelőanyag-költségében feltételezett változások hatását a belső megtérülési rátára. E számítások szerint, ha a hőhatásfok és a kapacitáskihasználtság 5 %-kal nőne, a tüzelőanyag-költség pedig 5 %-kal csökkenne, a belső megtérülési ráta (reálárakon számolt, adózás előtti értéken) 9,7 %-ról 23,1 %-ra növekedne. A három paraméter 10 %-os hasonló módosításával a belső megtérülési ráta 31,7 %-ra nőtt volna. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a költségszámítás alapfeltevéseinek bizonytalanságai túlkompenzációhoz vezethetnek. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság érzékenységvizsgálat segítségével becsülte az erőmű átlagos hőhatásfokában, kapacitáskihasználtságában és tüzelőanyag-költségében feltételezett változások hatását a belső megtérülési rátára. E számítások szerint, ha a hőhatásfok és a kapacitáskihasználtság 5 %-kal nőne, a tüzelőanyag-költség pedig 5 %-kal csökkenne, a belső megtérülési ráta (reálárakon számolt, adózás előtti értéken) 9,7 %-ról 23,1 %-ra növekedne. A három paraméter 10 %-os hasonló módosításával a belső megtérülési ráta 31,7 %-ra nőtt volna. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a költségszámítás alapfeltevéseinek bizonytalanságai túlkompenzációhoz vezethetnek.

| (31) | Emellett a Bizottság aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a lynemouth-i erőmű kizárólagosan biomasszával történő működtetéséhez szükséges tüzelőanyag mennyisége az európai uniós és a globális piachoz viszonyítva egyaránt jelentősnek számít. A 2012. évi adatok alapján a lynemouth-i erőmű a világ fapellet-felhasználásának mintegy 7,4 %-át, az európai felhasználás 11,2 %-át, továbbá – növekvő importvolumen mellett – az Egyesült Királyság felhasználásának 88,2 %-át tenné ki. |
| --- | --- |

(31)

Emellett a Bizottság aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a lynemouth-i erőmű kizárólagosan biomasszával történő működtetéséhez szükséges tüzelőanyag mennyisége az európai uniós és a globális piachoz viszonyítva egyaránt jelentősnek számít. A 2012. évi adatok alapján a lynemouth-i erőmű a világ fapellet-felhasználásának mintegy 7,4 %-át, az európai felhasználás 11,2 %-át, továbbá – növekvő importvolumen mellett – az Egyesült Királyság felhasználásának 88,2 %-át tenné ki.

| (32) | A Bizottság kétségét fejezte ki azt illetően, hogy az ilyen rövid időn belül megnövekedett keresletet a pelletpiac jelentős torzulások nélkül ki tudná elégíteni. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a faalapú biomasszát számos ágazatban használják nyersanyagként (például a rostalapanyag, valamint a papír és a farostlemez gyártásában), így a piaci torzulások nem zárhatók ki. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság kétségét fejezte ki azt illetően, hogy az ilyen rövid időn belül megnövekedett keresletet a pelletpiac jelentős torzulások nélkül ki tudná elégíteni. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a faalapú biomasszát számos ágazatban használják nyersanyagként (például a rostalapanyag, valamint a papír és a farostlemez gyártásában), így a piaci torzulások nem zárhatók ki.

3.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (33) | Az érdekeltektől összesen 30 észrevétel érkezett a Bizottsághoz. A szakmai szervezetektől (14), valamint az Egyesült Királyság parlamenti képviselőitől kapott észrevételek a projekt gazdasági és társadalmi jelentőségét emelték ki. Különböző érdekeltek nevében támogató nyilatkozatokat nyújtott be továbbá a Lynemouth Power LTD és a Spencer Group is. |
| --- | --- |

(33)

Az érdekeltektől összesen 30 észrevétel érkezett a Bizottsághoz. A szakmai szervezetektől (14), valamint az Egyesült Királyság parlamenti képviselőitől kapott észrevételek a projekt gazdasági és társadalmi jelentőségét emelték ki. Különböző érdekeltek nevében támogató nyilatkozatokat nyújtott be továbbá a Lynemouth Power LTD és a Spencer Group is.

14

| (34) | Négy nem kormányzati szervezet a projekt környezeti kockázatait hangsúlyozta (15). Így különösen a benyújtott észrevételek megkérdőjelezték a villamos energia importált biomasszából történő előállításával a CO2-kibocsátásban elérhető csökkenést, emellett az érdekeltek aggodalmát fejezték ki a légszennyezést és a biológiai sokféleséget esetlegesen érintő kedvezőtlen hatásokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(34)

Négy nem kormányzati szervezet a projekt környezeti kockázatait hangsúlyozta (15). Így különösen a benyújtott észrevételek megkérdőjelezték a villamos energia importált biomasszából történő előállításával a CO2-kibocsátásban elérhető csökkenést, emellett az érdekeltek aggodalmát fejezték ki a légszennyezést és a biológiai sokféleséget esetlegesen érintő kedvezőtlen hatásokkal kapcsolatban.

15

2

| (35) | Hat szervezet érvekkel támasztotta alá azt az álláspontot, hogy a lynemouth-i projekt torzíthatja a versenyt a farost mint nyersanyag piacán. A beérkezett észrevételek a következő szempontokra terjedtek ki: az energiatermeléshez felhasznált biomassza-mennyiség növekedése miatt a világ farostpiacát (UK Wood Panel Industries Federation, WPF) és az európai nyersanyagárakat (European Panel Federation, EPF) érő hatásokra; azokra a hatásokra, amelyek a rostfapiacot érik az Egyesült Államok (USA) délkeleti részén (American Forest & Paper Association, továbbá egy, az USA délkeleti részén található érdekelt és egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó nevében a Steptoe and Johnson), valamint a famaradékok észak-amerikai piacát érő hatásokra (Mulch & Soil Council). |
| --- | --- |

(35)

Hat szervezet érvekkel támasztotta alá azt az álláspontot, hogy a lynemouth-i projekt torzíthatja a versenyt a farost mint nyersanyag piacán. A beérkezett észrevételek a következő szempontokra terjedtek ki: az energiatermeléshez felhasznált biomassza-mennyiség növekedése miatt a világ farostpiacát (UK Wood Panel Industries Federation, WPF) és az európai nyersanyagárakat (European Panel Federation, EPF) érő hatásokra; azokra a hatásokra, amelyek a rostfapiacot érik az Egyesült Államok (USA) délkeleti részén (American Forest & Paper Association, továbbá egy, az USA délkeleti részén található érdekelt és egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó nevében a Steptoe and Johnson), valamint a famaradékok észak-amerikai piacát érő hatásokra (Mulch & Soil Council).

| (36) | Egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó és a Steptoe and Johnson állítása szerint az érintett gyártási helyszínek az USA-ban találhatók, a félkész termékeket az Unióba exportálják. A piac esetleges torzulása tehát érintheti az Unión belüli tevékenységet. A WPF és az EPF észrevétele szerint a lynemouth-i átállási projekt torzíthatja a versenyt az Egyesült Királyság és az Európai Unió farostpiacán. Az állítás alátámasztására a WPF felmérésen alapuló adatokat nyújtott be, amelyek a fűrészpor, a faforgács és a hengeres faanyag drágulását jelzik az Egyesült Királyságban. A grafikonon látható – inflációval nem korrigált – adatok mintegy 80 %-os áremelkedést mutatnak. Az EPF grafikont nyújtott be, amelyet a hengeres faanyagnak, a fűrészpornak és a faforgácsnak az Ecofys tanácsadó cég tanulmányából (16) származó árai alapján állított össze. Az adatok 2009-hez képest mintegy 40 %-os növekedést mutatnak. Ugyanakkor az adatokból az is látszik, hogy az áremelkedés bizonyos országokra (Ausztriára, Franciaországra, Olaszországra, Svédországra, az Egyesült Királyságra) korlátozódik, míg másokban (Belgiumban, Litvániában, Szlovákiában, Spanyolországban) az árak viszonylag állandóak voltak. |
| --- | --- |

(36)

Egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó és a Steptoe and Johnson állítása szerint az érintett gyártási helyszínek az USA-ban találhatók, a félkész termékeket az Unióba exportálják. A piac esetleges torzulása tehát érintheti az Unión belüli tevékenységet. A WPF és az EPF észrevétele szerint a lynemouth-i átállási projekt torzíthatja a versenyt az Egyesült Királyság és az Európai Unió farostpiacán. Az állítás alátámasztására a WPF felmérésen alapuló adatokat nyújtott be, amelyek a fűrészpor, a faforgács és a hengeres faanyag drágulását jelzik az Egyesült Királyságban. A grafikonon látható – inflációval nem korrigált – adatok mintegy 80 %-os áremelkedést mutatnak. Az EPF grafikont nyújtott be, amelyet a hengeres faanyagnak, a fűrészpornak és a faforgácsnak az Ecofys tanácsadó cég tanulmányából (16) származó árai alapján állított össze. Az adatok 2009-hez képest mintegy 40 %-os növekedést mutatnak. Ugyanakkor az adatokból az is látszik, hogy az áremelkedés bizonyos országokra (Ausztriára, Franciaországra, Olaszországra, Svédországra, az Egyesült Királyságra) korlátozódik, míg másokban (Belgiumban, Litvániában, Szlovákiában, Spanyolországban) az árak viszonylag állandóak voltak.

16

| (37) | Egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó, az American Forest & Paper Association („AFPA”), valamint a Steptoe and Johnson azzal érvel, hogy mivel a pelletet nagyrészt az USA délkeleti részéből importálják majd, a javasolt intézkedés torzíthatja a versenyt az USA piacán. |
| --- | --- |

(37)

Egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó, az American Forest & Paper Association („AFPA”), valamint a Steptoe and Johnson azzal érvel, hogy mivel a pelletet nagyrészt az USA délkeleti részéből importálják majd, a javasolt intézkedés torzíthatja a versenyt az USA piacán.

| (38) | Egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó és az AFPA észrevétele szerint az USA délkeleti részének teljes fakitermelése 2011-ben 230 millió nyerstonna (GT) volt, amely 107 száraztonnának felel meg, mivel a nedvességtartalomból adódóan 1 száraztonna előállításához 2,15 nyerstonna faanyag szükséges (17). A teljes mennyiségből mintegy 115 millió nyerstonna volt rostfa (zömmel puhafa). Az 1. ábra az USA délkeleti részének teljes termését mutatja terméktípusonként (18).

  1. ábra


  Az előállított fatermékeknek (TPO) az USA déli területeiről kivont mennyisége, 1995–2011 (Abt és szerzőtársai, 2014) |
| --- | --- |

(38)

Egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó és az AFPA észrevétele szerint az USA délkeleti részének teljes fakitermelése 2011-ben 230 millió nyerstonna (GT) volt, amely 107 száraztonnának felel meg, mivel a nedvességtartalomból adódóan 1 száraztonna előállításához 2,15 nyerstonna faanyag szükséges (17). A teljes mennyiségből mintegy 115 millió nyerstonna volt rostfa (zömmel puhafa). Az 1. ábra az USA délkeleti részének teljes termését mutatja terméktípusonként (18).

17

18

1. ábra

1. ábra

Az előállított fatermékeknek (TPO) az USA déli területeiről kivont mennyisége, 1995–2011 (Abt és szerzőtársai, 2014)

Az előállított fatermékeknek (TPO) az USA déli területeiről kivont mennyisége, 1995–2011 (Abt és szerzőtársai, 2014)

Image 1

| (39) | A jelentésben közölt adatok alapján az elmúlt években nőtt az USA délkeleti részének pelletgyártása, amellyel párhuzamosan az USA délkeleti részéről származó pelletexport növekedése is nőtt. Az említett jelentés szerint az USA délkeleti részének pelletgyártó kapacitása a 2010. évi 2 millió nyerstonnáról 2011-re 6 millió nyerstonnára nőtt. Az új kapacitást csaknem teljes egészében az uniós tagállamokba irányuló pelletexport előállítására alakították ki. |
| --- | --- |

(39)

A jelentésben közölt adatok alapján az elmúlt években nőtt az USA délkeleti részének pelletgyártása, amellyel párhuzamosan az USA délkeleti részéről származó pelletexport növekedése is nőtt. Az említett jelentés szerint az USA délkeleti részének pelletgyártó kapacitása a 2010. évi 2 millió nyerstonnáról 2011-re 6 millió nyerstonnára nőtt. Az új kapacitást csaknem teljes egészében az uniós tagállamokba irányuló pelletexport előállítására alakították ki.

| (40) | A Steptoe és Johnson által benyújtott adatok szerint a fenyő rostfa ára az USA délkeleti részén 2011 és 2014 között 25 %-kal, míg a kemény rostfa ára 60 %-kal nőtt. Az AFPA szerint a lábon álló fenyő rostfa értéke az USA déli részén 2013-ban 11 %-kal, 2014-ben 10 %-kal emelkedett. Az említett felek állítása szerint az emelkedés a pelletgyártás növekedésének tulajdonítható. A fenti (36) preambulumbekezdésben említett rostfafelhasználó nem nyújtott be költségadatokat, viszont hasonló állításokat fogalmazott meg a támogatott pelletfelhasználás miatt emelkedő nyersanyagárak kockázatáról. |
| --- | --- |

(40)

A Steptoe és Johnson által benyújtott adatok szerint a fenyő rostfa ára az USA délkeleti részén 2011 és 2014 között 25 %-kal, míg a kemény rostfa ára 60 %-kal nőtt. Az AFPA szerint a lábon álló fenyő rostfa értéke az USA déli részén 2013-ban 11 %-kal, 2014-ben 10 %-kal emelkedett. Az említett felek állítása szerint az emelkedés a pelletgyártás növekedésének tulajdonítható. A fenti (36) preambulumbekezdésben említett rostfafelhasználó nem nyújtott be költségadatokat, viszont hasonló állításokat fogalmazott meg a támogatott pelletfelhasználás miatt emelkedő nyersanyagárak kockázatáról.

| (41) | A Steptoe és Johnson által benyújtott adatok szerint a fenyő rostfa ára az USA délkeleti részén 2011 és 2014 között 25 %-kal, míg a kemény rostfa ára 60 %-kal nőtt. Az említett felek állítása szerint az emelkedés a pelletgyártás növekedésének tulajdonítható. |
| --- | --- |

(41)

A Steptoe és Johnson által benyújtott adatok szerint a fenyő rostfa ára az USA délkeleti részén 2011 és 2014 között 25 %-kal, míg a kemény rostfa ára 60 %-kal nőtt. Az említett felek állítása szerint az emelkedés a pelletgyártás növekedésének tulajdonítható.

| (42) | Ezen állítás alátámasztására egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó és az AFPA elméleti tanulmányt nyújtott be, amely a pelletgyártásban tapasztalt nagymértékű növekedésnek az USA délkeleti része farostpiacára gyakorolt gazdasági hatását vizsgálja (19). A tanulmány magas biomassza-penetrációt feltételező forgatókönyveket modellez. A szerzők a pellet iránti jövőbeni keresletet becsülték a bioenergia magas penetrációjának figyelembevételével (ideértve a hazai és nemzetközi gazdaságpolitikai trendeket, valamint a megújuló energiára vonatkozó, Unión belüli nemzeti cselekvési terveket is). A modell feltételezi, hogy 2020-ra az USA délkeleti részén évente akár 44 millió nyerstonna energetikai célú pelletet és faaprítékot is előállíthatnak. Az alkalmazott modell szerint a nagymértékű többletkereslet rövid távon jelentős (a teljes piacra vetítve átlagosan mintegy 70 %-os) nyersanyagár-emelkedést okoz. Hosszú távon azonban az erdészeti erőforrások bővülésével a kereslet kielégíthetővé válik, így az árak ismét csökkennek majd. |
| --- | --- |

(42)

Ezen állítás alátámasztására egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó és az AFPA elméleti tanulmányt nyújtott be, amely a pelletgyártásban tapasztalt nagymértékű növekedésnek az USA délkeleti része farostpiacára gyakorolt gazdasági hatását vizsgálja (19). A tanulmány magas biomassza-penetrációt feltételező forgatókönyveket modellez. A szerzők a pellet iránti jövőbeni keresletet becsülték a bioenergia magas penetrációjának figyelembevételével (ideértve a hazai és nemzetközi gazdaságpolitikai trendeket, valamint a megújuló energiára vonatkozó, Unión belüli nemzeti cselekvési terveket is). A modell feltételezi, hogy 2020-ra az USA délkeleti részén évente akár 44 millió nyerstonna energetikai célú pelletet és faaprítékot is előállíthatnak. Az alkalmazott modell szerint a nagymértékű többletkereslet rövid távon jelentős (a teljes piacra vetítve átlagosan mintegy 70 %-os) nyersanyagár-emelkedést okoz. Hosszú távon azonban az erdészeti erőforrások bővülésével a kereslet kielégíthetővé válik, így az árak ismét csökkennek majd.

19

| (43) | A Steptoe and Johnson megállapította, hogy az USA délkeleti részén az ipari célú erdőterületek telepítése három évtizede mérséklődik. A pelletgyártás növekedésével ez a régióban negatív növekedési ütemet eredményezhet, ami fenntarthatatlan környezetgazdálkodási gyakorlatokhoz és a biológiai sokféleség csökkenéséhez vezet. |
| --- | --- |

(43)

A Steptoe and Johnson megállapította, hogy az USA délkeleti részén az ipari célú erdőterületek telepítése három évtizede mérséklődik. A pelletgyártás növekedésével ez a régióban negatív növekedési ütemet eredményezhet, ami fenntarthatatlan környezetgazdálkodási gyakorlatokhoz és a biológiai sokféleség csökkenéséhez vezet.

| (44) | Egy USA-beli székhelyű rostfa-felhasználó, az EPF, valamint a Steptoe and Johnson aggodalmát fejezte ki más nagyprojektek (így különösen az egyesült királyságbeli draxi erőműben végrehajtott projektek) együttes hatásával, valamint általánosságban az európai biomassza-politikával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(44)

Egy USA-beli székhelyű rostfa-felhasználó, az EPF, valamint a Steptoe and Johnson aggodalmát fejezte ki más nagyprojektek (így különösen az egyesült királyságbeli draxi erőműben végrehajtott projektek) együttes hatásával, valamint általánosságban az európai biomassza-politikával kapcsolatban.

| (45) | A Mulch & Soil Council aggodalmának adott hangot a famaradékok észak-amerikai piacának esetleges torzulása miatt. |
| --- | --- |

(45)

A Mulch & Soil Council aggodalmának adott hangot a famaradékok észak-amerikai piacának esetleges torzulása miatt.

| (46) | A WPF, a Steptoe and Johnson, valamint a Mulch & Soil Council megkérdőjelezte a villamos energia Észak-Amerikából importált biomasszából történő előállításával a CO2-kibocsátásban elérhető csökkenést. A Steptoe and Johnson ezenkívül kétségbe vonta a támogatás arányosságát, és további adatokat nyújtott be a pelletgyártáshoz felhasznált fa forrására, valamint a csomagolóipar nyersanyagigényére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(46)

A WPF, a Steptoe and Johnson, valamint a Mulch & Soil Council megkérdőjelezte a villamos energia Észak-Amerikából importált biomasszából történő előállításával a CO2-kibocsátásban elérhető csökkenést. A Steptoe and Johnson ezenkívül kétségbe vonta a támogatás arányosságát, és további adatokat nyújtott be a pelletgyártáshoz felhasznált fa forrására, valamint a csomagolóipar nyersanyagigényére vonatkozóan.

2

| (47) | Tizenkét (20) vállalkozás és ipari szövetség műszaki érvekkel hangsúlyozta a projekt megalapozottságát és kedvező hatását. A benyújtott érvek többek között a következő szempontokat érintik: a projekt belső megtérülési rátáját; a biomassza rendelkezésre állását és fenntarthatóságát; a biomasszából nyert energia szerepét az Egyesült Királyság megújuló energiaforrásokra vonatkozó célkitűzései elérésében; valamint az erőmű várható üzemeltetési paramétereit, valamint a tüzelőanyag-ellátás logisztikáját. |
| --- | --- |

(47)

Tizenkét (20) vállalkozás és ipari szövetség műszaki érvekkel hangsúlyozta a projekt megalapozottságát és kedvező hatását. A benyújtott érvek többek között a következő szempontokat érintik: a projekt belső megtérülési rátáját; a biomassza rendelkezésre állását és fenntarthatóságát; a biomasszából nyert energia szerepét az Egyesült Királyság megújuló energiaforrásokra vonatkozó célkitűzései elérésében; valamint az erőmű várható üzemeltetési paramétereit, valamint a tüzelőanyag-ellátás logisztikáját.

20

| (48) | Így különösen a United States Industrial Pellet Association kiemelte a károsanyag-kibocsátás bioenergiával összefüggő csökkenését, valamint az Egyesült Államokban előállított pellet fenntarthatóságát. A szövetség ezenkívül adatokat nyújtott be a nyersanyagáraknak az USA délkeleti részén történő alakulásáról (lásd alább a 2. ábrát). |
| --- | --- |

(48)

Így különösen a United States Industrial Pellet Association kiemelte a károsanyag-kibocsátás bioenergiával összefüggő csökkenését, valamint az Egyesült Államokban előállított pellet fenntarthatóságát. A szövetség ezenkívül adatokat nyújtott be a nyersanyagáraknak az USA délkeleti részén történő alakulásáról (lásd alább a 2. ábrát).

| (49) | A Wood Pellet Association of Canada a pellet rendelkezésre állásával kapcsolatos adatokat szolgáltatott. A beadvány a Pöyry tanácsadó cég tanulmányát (21) idézi, amely szerint az ellátó területek (az USA délkeleti része, Nyugat-Kanada és Oroszország) együttesen 50 millió tonna többlettel rendelkeznek abszolút száraz biomassza-tüzelőanyagból.

  2. ábra


  A lábon álló fa értéke az USA délkeleti részén |
| --- | --- |

(49)

A Wood Pellet Association of Canada a pellet rendelkezésre állásával kapcsolatos adatokat szolgáltatott. A beadvány a Pöyry tanácsadó cég tanulmányát (21) idézi, amely szerint az ellátó területek (az USA délkeleti része, Nyugat-Kanada és Oroszország) együttesen 50 millió tonna többlettel rendelkeznek abszolút száraz biomassza-tüzelőanyagból.

21

2. ábra

2. ábra

A lábon álló fa értéke az USA délkeleti részén

A lábon álló fa értéke az USA délkeleti részén

Image 2

| (50) | Az Enviva a pellet keresletéről és kínálatáról nyújtott be adatokat. Állítása szerint 2015 első negyedévében olyan pellettermelési projektek álltak megvalósítás alatt, amelyek lezárásukat követően összesen 18,1 millió száraztonnával bővítik a világ termelési kapacitását. A beadvány emellett az USA fűrészáru-termeléséről is közölt adatokat (lásd a 3.ábrát).

  3. ábra


  Megkezdett lakásépítések száma és fűrészáru-felhasználás (2004–2014) |
| --- | --- |

(50)

Az Enviva a pellet keresletéről és kínálatáról nyújtott be adatokat. Állítása szerint 2015 első negyedévében olyan pellettermelési projektek álltak megvalósítás alatt, amelyek lezárásukat követően összesen 18,1 millió száraztonnával bővítik a világ termelési kapacitását. A beadvány emellett az USA fűrészáru-termeléséről is közölt adatokat (lásd a 3.ábrát).

3. ábra

3. ábra

Megkezdett lakásépítések száma és fűrészáru-felhasználás (2004–2014)

Megkezdett lakásépítések száma és fűrészáru-felhasználás (2004–2014)

Image 3

| (51) | A European Pellet Council adatokat szolgáltatott a pellet áráról és rendelkezésre állásáról, valamint az Unió és az USA nyersanyagárairól. A szervezet szerint a pellet iránti kereslet 2012 és 2014 közötti erőteljes növekedése nem eredményezett jelentős emelkedést a pelletárakban. Ennek alátámasztására adatokat mutatott be a pelletárak 2013. december és 2015. április közötti (USA), illetve 2011. január és 2015. március közötti (Unió) alakulásáról. Áremelkedés egyik esetben sem figyelhető meg. |
| --- | --- |

(51)

A European Pellet Council adatokat szolgáltatott a pellet áráról és rendelkezésre állásáról, valamint az Unió és az USA nyersanyagárairól. A szervezet szerint a pellet iránti kereslet 2012 és 2014 közötti erőteljes növekedése nem eredményezett jelentős emelkedést a pelletárakban. Ennek alátámasztására adatokat mutatott be a pelletárak 2013. december és 2015. április közötti (USA), illetve 2011. január és 2015. március közötti (Unió) alakulásáról. Áremelkedés egyik esetben sem figyelhető meg.

| (52) | A bemutatott adatok szerint a pellet iránti kereslet 2012 és 2014 közötti erőteljes növekedése nem eredményezett jelentős emelkedést a pelletárakban. |
| --- | --- |

(52)

A bemutatott adatok szerint a pellet iránti kereslet 2012 és 2014 közötti erőteljes növekedése nem eredményezett jelentős emelkedést a pelletárakban.

| (53) | Végül egy beadvány (Société Générale) a projekt jövedelmezőségéről szolgáltatott adatokat. |
| --- | --- |

(53)

Végül egy beadvány (Société Générale) a projekt jövedelmezőségéről szolgáltatott adatokat.

4.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI

AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI

| (54) | Az Egyesült Királyság kiegészítő információkat nyújtott be a lynemouth-i erőmű üzemeltetési paramétereiről. Más biomassza-erőművek felülvizsgálatát követően a kapacitáskihasználtságot 75,3 %-ról 77 %-ra emelték (a táblázatban bemutatott adatok szerint; lásd még a 3. lábjegyzetet). Emellett az Egyesült Királyság kimutatta, hogy a szénportüzelésű erőművek hőhatásfoka a 2009 és 2013 közötti időszakban az ország teljes szénerőműparkjára vetítve 36 % körül alakult. Végül az Egyesült Királyság részletes bontásban bemutatta a tüzelőanyag-költségeket, továbbá kifejtette, hogy valamennyi üzemeltetési paraméter megbízható, mivel azokat más erőművekhez viszonyítják, és független szakértők (22) vizsgálják felül. |
| --- | --- |

(54)

Az Egyesült Királyság kiegészítő információkat nyújtott be a lynemouth-i erőmű üzemeltetési paramétereiről. Más biomassza-erőművek felülvizsgálatát követően a kapacitáskihasználtságot 75,3 %-ról 77 %-ra emelték (a táblázatban bemutatott adatok szerint; lásd még a 3. lábjegyzetet). Emellett az Egyesült Királyság kimutatta, hogy a szénportüzelésű erőművek hőhatásfoka a 2009 és 2013 közötti időszakban az ország teljes szénerőműparkjára vetítve 36 % körül alakult. Végül az Egyesült Királyság részletes bontásban bemutatta a tüzelőanyag-költségeket, továbbá kifejtette, hogy valamennyi üzemeltetési paraméter megbízható, mivel azokat más erőművekhez viszonyítják, és független szakértők (22) vizsgálják felül.

22

| (55) | Az Egyesült Királyság állítása szerint a lynemouth-i projekt gazdasági jellemzői a bejelentés óta számottevően megváltoztak. Így különösen az eredeti tervek szerint a projektet 2016 harmadik negyedévében helyezték volna üzembe, jelenleg azonban az Egyesült Királyság becslése szerint erre 2017 második felében kerül sor. Mivel a biomassza-tüzelésre való átállás támogatása a kezdő időponttól függetlenül 2027 márciusában lejár, a projekt hozzávetőleg egy évnyi támogatástól esett el. Emellett a projekt tőkeköltségei is emelkedtek. Mindezeken felül gazdaságpolitikai változásnak köszönhetően 2015 augusztusától a megújuló energiaforrásból előállított villamos energia nem mentesül az éghajlatváltozási illeték (egyfajta széndioxid-adó) alól. Végül a font USA dollárral szembeni gyengülése szintén rontotta a projekt jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(55)

Az Egyesült Királyság állítása szerint a lynemouth-i projekt gazdasági jellemzői a bejelentés óta számottevően megváltoztak. Így különösen az eredeti tervek szerint a projektet 2016 harmadik negyedévében helyezték volna üzembe, jelenleg azonban az Egyesült Királyság becslése szerint erre 2017 második felében kerül sor. Mivel a biomassza-tüzelésre való átállás támogatása a kezdő időponttól függetlenül 2027 márciusában lejár, a projekt hozzávetőleg egy évnyi támogatástól esett el. Emellett a projekt tőkeköltségei is emelkedtek. Mindezeken felül gazdaságpolitikai változásnak köszönhetően 2015 augusztusától a megújuló energiaforrásból előállított villamos energia nem mentesül az éghajlatváltozási illeték (egyfajta széndioxid-adó) alól. Végül a font USA dollárral szembeni gyengülése szintén rontotta a projekt jövedelmezőségét.

| (56) | Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a felsorolt fejlemények miatt jelentős mértékben romlott a projekt jövedelmezősége. A belső megtérülési rátát jelenleg adózás előtti reálértéken számítva [3 %–8 %]-ra becsülik. |
| --- | --- |

(56)

Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a felsorolt fejlemények miatt jelentős mértékben romlott a projekt jövedelmezősége. A belső megtérülési rátát jelenleg adózás előtti reálértéken számítva [3 %–8 %]-ra becsülik.

| (57) | 2014-re a pellet világpiaca elérte a 27 millió száraztonnát. Az Egyesült Királyság adatokat nyújtott be a pellet világpiaci kereskedelméről is (lásd a 4. ábrát). Az Unió pelletfogyasztása a 2009. évi mintegy 8 millió száraztonnáról 2013-ra csaknem a duplájára, körülbelül 16 millió száraztonnára bővült (23).

  4. ábra


  Pelletbehozatal a világpiacon és az EU-ban (száraztonnában) |
| --- | --- |

(57)

2014-re a pellet világpiaca elérte a 27 millió száraztonnát. Az Egyesült Királyság adatokat nyújtott be a pellet világpiaci kereskedelméről is (lásd a 4. ábrát). Az Unió pelletfogyasztása a 2009. évi mintegy 8 millió száraztonnáról 2013-ra csaknem a duplájára, körülbelül 16 millió száraztonnára bővült (23).

23

4. ábra

4. ábra

Pelletbehozatal a világpiacon és az EU-ban (száraztonnában)

Pelletbehozatal a világpiacon és az EU-ban (száraztonnában)

Image 4

| (58) | Az 5. ábrán látható, hogy az Unióba irányuló pelletbehozatal a 2009. évi 1,8 millió száraztonnáról 2011-re 3,2 millió száraztonnára nőtt. 2012-ben az Unióba irányuló behozatal mintegy 4 millió száraztonnát tett ki, és volumene a következő években várhatóan tovább növekszik majd. 2014-ben az USA délkeleti részéből az Unióba érkező pelletbehozatal mennyisége mintegy 7,3 millió száraztonna volt (24).

  5. ábra


  Pelletbehozatal az EU-ban







  Forrás: az Egyesült Királyság adatai |
| --- | --- |

(58)

Az 5. ábrán látható, hogy az Unióba irányuló pelletbehozatal a 2009. évi 1,8 millió száraztonnáról 2011-re 3,2 millió száraztonnára nőtt. 2012-ben az Unióba irányuló behozatal mintegy 4 millió száraztonnát tett ki, és volumene a következő években várhatóan tovább növekszik majd. 2014-ben az USA délkeleti részéből az Unióba érkező pelletbehozatal mennyisége mintegy 7,3 millió száraztonna volt (24).

24

5. ábra

5. ábra

Pelletbehozatal az EU-ban

Pelletbehozatal az EU-ban

Image 5

Forrás: az Egyesült Királyság adatai

Forrás:

| (59) | Az Egyesült Királyság egyértelműen jelezte továbbá, hogy a rendelkezésre álló pelletkínálat döntő hányadát jelenleg egyedileg (jellemzően 5–10 éves időtartamra) kötött szerződések keretében hozzák be. A pellet azonnali piaca a teljes pelletkínálatnak csak igen kis részét teszi ki. Pelletáló üzem 18–30 hónap alatt létesíthető, esetlegesen hosszú távú szállítási szerződés megkötésével. Mivel a piacra lépés akadályai nem jelentősek, az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy a pelletpiac képes kielégíteni a Lynemouth ellátásához szükséges többletkeresletet. |
| --- | --- |

(59)

Az Egyesült Királyság egyértelműen jelezte továbbá, hogy a rendelkezésre álló pelletkínálat döntő hányadát jelenleg egyedileg (jellemzően 5–10 éves időtartamra) kötött szerződések keretében hozzák be. A pellet azonnali piaca a teljes pelletkínálatnak csak igen kis részét teszi ki. Pelletáló üzem 18–30 hónap alatt létesíthető, esetlegesen hosszú távú szállítási szerződés megkötésével. Mivel a piacra lépés akadályai nem jelentősek, az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy a pelletpiac képes kielégíteni a Lynemouth ellátásához szükséges többletkeresletet.

| (60) | Ennek alátámasztására az Egyesült Királyság összevetette az Unió pelletfelhasználását az USA délkeleti részén alkalmazott azonnali árral. Az 5. ábrán látható módon az USA délkeleti részéből az Unióba érkező behozatal 2009 és 2011 között a kétszeresére bővült. Ebben az időszakban az Uniós behozatal 6. ábrán bemutatott növekedése ellenére az azonnali piac árai nem változtak számottevően.

  6. ábra


  Pelletfelhasználás és azonnali pelletárak (FOB paritáson) az USA délkeleti részén (2009–2013)

  [...] (*1) |
| --- | --- |

(60)

Ennek alátámasztására az Egyesült Királyság összevetette az Unió pelletfelhasználását az USA délkeleti részén alkalmazott azonnali árral. Az 5. ábrán látható módon az USA délkeleti részéből az Unióba érkező behozatal 2009 és 2011 között a kétszeresére bővült. Ebben az időszakban az Uniós behozatal 6. ábrán bemutatott növekedése ellenére az azonnali piac árai nem változtak számottevően.

6. ábra

6. ábra

Pelletfelhasználás és azonnali pelletárak (FOB paritáson) az USA délkeleti részén (2009–2013)

Pelletfelhasználás és azonnali pelletárak (FOB paritáson) az USA délkeleti részén (2009–2013)

[...] (*1)

*1

| (61) | Az Egyesült Királyság adatokat nyújtott be a javasolt ellátási láncról is. Lynemouth a pelletszükségletének mintegy [60 %-80 %]-át az USA délkeleti részéről tervezi fedezni. A tüzelőanyag mintegy [5 %-20 %]-a más uniós tagállamokból, a fennmaradó mennyiség pedig Kanadából származik majd. Lynemouth [...] lehetséges beszállítót határozott meg, amelyek közül [...] az USA délkeleti részének [...] különböző államában, [...] pedig Európában található. Lynemouth nem kíván biomasszát beszerezni az Egyesült Királyságból. |
| --- | --- |

(61)

Az Egyesült Királyság adatokat nyújtott be a javasolt ellátási láncról is. Lynemouth a pelletszükségletének mintegy [60 %-80 %]-át az USA délkeleti részéről tervezi fedezni. A tüzelőanyag mintegy [5 %-20 %]-a más uniós tagállamokból, a fennmaradó mennyiség pedig Kanadából származik majd. Lynemouth [...] lehetséges beszállítót határozott meg, amelyek közül [...] az USA délkeleti részének [...] különböző államában, [...] pedig Európában található. Lynemouth nem kíván biomasszát beszerezni az Egyesült Királyságból.

| (62) | Az Egyesült Királyság szerint a nyersanyagárak emelkedése a fűrészüzemi hulladék hiányával magyarázható. Az Egyesült Királyság kifejtette, hogy a fűrészüzemi hulladék nagy mennyiségben keletkezik a fűrészrönk feldolgozása során, és egyaránt felhasználható pelletgyártáshoz, valamint egyéb célokra. A fűrészüzemi hulladék rendelkezésre állása azonban korlátozott, és a fűrészrönk feldolgozásához kötött. Az Egyesült Királyság szerint az USA építőipari ágazata a pénzügyi válság óta nem állt helyre teljes mértékben. A kevesebb megkezdett építkezés, valamint a fűrészrönk-feldolgozás visszaesése miatt kevesebb olyan fűrészüzemi hulladék áll rendelkezésre, amelyből faalapú rostos féltermék és pellet állítható elő. Az Egyesült Királyság véleménye szerint a fűrészüzemi hulladék hiánya jelentős mértékben hozzájárul a nyersanyagárak emelkedéséhez. |
| --- | --- |

(62)

Az Egyesült Királyság szerint a nyersanyagárak emelkedése a fűrészüzemi hulladék hiányával magyarázható. Az Egyesült Királyság kifejtette, hogy a fűrészüzemi hulladék nagy mennyiségben keletkezik a fűrészrönk feldolgozása során, és egyaránt felhasználható pelletgyártáshoz, valamint egyéb célokra. A fűrészüzemi hulladék rendelkezésre állása azonban korlátozott, és a fűrészrönk feldolgozásához kötött. Az Egyesült Királyság szerint az USA építőipari ágazata a pénzügyi válság óta nem állt helyre teljes mértékben. A kevesebb megkezdett építkezés, valamint a fűrészrönk-feldolgozás visszaesése miatt kevesebb olyan fűrészüzemi hulladék áll rendelkezésre, amelyből faalapú rostos féltermék és pellet állítható elő. Az Egyesült Királyság véleménye szerint a fűrészüzemi hulladék hiánya jelentős mértékben hozzájárul a nyersanyagárak emelkedéséhez.

| (63) | Ennek alátámasztásául az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy a nyersanyagárak helyi piacokon tapasztalt emelkedése nem függ össze a pelletgyártás bővülésével. A 7. ábra az árak alakulását mutatja az USA helyi piacain 2013 második negyedéve és 2015 első negyedéve között, a pelletgyártás jelentős bővülésével érintett piacok feltüntetésével.

  7. ábra


  A lábon álló fenyő árának emelkedése az USA helyi piacain 2013 második negyedéve és 2015 első negyedéve között

  [...] (*1) |
| --- | --- |

(63)

Ennek alátámasztásául az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy a nyersanyagárak helyi piacokon tapasztalt emelkedése nem függ össze a pelletgyártás bővülésével. A 7. ábra az árak alakulását mutatja az USA helyi piacain 2013 második negyedéve és 2015 első negyedéve között, a pelletgyártás jelentős bővülésével érintett piacok feltüntetésével.

7. ábra

7. ábra

A lábon álló fenyő árának emelkedése az USA helyi piacain 2013 második negyedéve és 2015 első negyedéve között

A lábon álló fenyő árának emelkedése az USA helyi piacain 2013 második negyedéve és 2015 első negyedéve között

[...] (*1)

*1

| (64) | Végül az Egyesült Királyság megerősítette, hogy a lynemouth-i erőmű a szerződéses rendelkezések módosításával kötelezhető a (24) preambulumbekezdésben leírt fenntarthatósági kritériumok módosítására, például a szilárd biomasszára vonatkozóan a jövőben kötelezően alkalmazandó európai fenntarthatósági kritériumok esetén. |
| --- | --- |

(64)

Végül az Egyesült Királyság megerősítette, hogy a lynemouth-i erőmű a szerződéses rendelkezések módosításával kötelezhető a (24) preambulumbekezdésben leírt fenntarthatósági kritériumok módosítására, például a szilárd biomasszára vonatkozóan a jövőben kötelezően alkalmazandó európai fenntarthatósági kritériumok esetén.

5.   Az intézkedés értékelése

Az intézkedés értékelése

| (65) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(65)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

| (66) | Az eljárás megindításáról szóló 2015. február 19-i határozat megállapítása szerint az előállított villamos energiáért a kedvezményezett változó felár formájában (lásd a fenti (16)–(19) preambulumbekezdést) működési támogatást fog kapni az Egyesült Királyság kormányának tulajdonában lévő üzleti partnertől, a Low Carbon Contracts Company Ltd-től. Az intézkedés támogatja a kiválasztott kedvezményezett által megvalósított, megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelést. A villamos energia tagállamok közötti kereskedelme jelentős mértékű. A bejelentett intézkedés ezért torzíthatja a versenyt a villamos energia piacán, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. A létesítmény emellett versenyezni fog a biomasszából előállított tüzelőanyagért a nyersanyagpiacon. Pontosabban, mivel helyben nem állnak rendelkezésre megfelelő mennyiségben erdészeti erőforrások, az erőmű üzemeltetéséhez szükséges szilárd biomasszát külföldről importálják majd (lásd a (61) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(66)

Az eljárás megindításáról szóló 2015. február 19-i határozat megállapítása szerint az előállított villamos energiáért a kedvezményezett változó felár formájában (lásd a fenti (16)–(19) preambulumbekezdést) működési támogatást fog kapni az Egyesült Királyság kormányának tulajdonában lévő üzleti partnertől, a Low Carbon Contracts Company Ltd-től. Az intézkedés támogatja a kiválasztott kedvezményezett által megvalósított, megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelést. A villamos energia tagállamok közötti kereskedelme jelentős mértékű. A bejelentett intézkedés ezért torzíthatja a versenyt a villamos energia piacán, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. A létesítmény emellett versenyezni fog a biomasszából előállított tüzelőanyagért a nyersanyagpiacon. Pontosabban, mivel helyben nem állnak rendelkezésre megfelelő mennyiségben erdészeti erőforrások, az erőmű üzemeltetéséhez szükséges szilárd biomasszát külföldről importálják majd (lásd a (61) preambulumbekezdést).

| (67) | A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikke értelmében vett támogatásnak minősül (25). |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikke értelmében vett támogatásnak minősül (25).

25

5.1.   A támogatás jogszerűsége

A támogatás jogszerűsége

| (68) | Az Egyesült Királyságtól kapott tájékoztatás alapján a Bizottság megállapítja, hogy végleges beruházási döntés nem született. Az állami támogatás jóváhagyását megelőzően kifizetésre nem kerül sor. Az Bizottság ez alapján megállapítja, hogy az Egyesült Királyság eleget tett az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

(68)

Az Egyesült Királyságtól kapott tájékoztatás alapján a Bizottság megállapítja, hogy végleges beruházási döntés nem született. Az állami támogatás jóváhagyását megelőzően kifizetésre nem kerül sor. Az Bizottság ez alapján megállapítja, hogy az Egyesült Királyság eleget tett az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeinek.

5.2.   A támogatás összeegyeztethetősége

A támogatás összeegyeztethetősége

| (69) | A Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett intézkedés célja a megújuló energiaforrások, nevezetesen a szilárd biomassza felhasználásával történő villamosenergia-termelés előmozdítása. A bejelentett intézkedés a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás (26) alkalmazási körébe tartozik. A Bizottság ezért a bejelentett intézkedést az iránymutatás 3.2. szakaszában foglalt általános összeegyeztethetőségi rendelkezések, valamint az iránymutatás 3.3.2.1. szakaszában foglalt, a megújuló energiaforrásokból nyert villamos energia előállításához nyújtott működési támogatásokra vonatkozó sajátos összeegyeztethetőségi kritériumok alapján értékelte. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett intézkedés célja a megújuló energiaforrások, nevezetesen a szilárd biomassza felhasználásával történő villamosenergia-termelés előmozdítása. A bejelentett intézkedés a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás (26) alkalmazási körébe tartozik. A Bizottság ezért a bejelentett intézkedést az iránymutatás 3.2. szakaszában foglalt általános összeegyeztethetőségi rendelkezések, valamint az iránymutatás 3.3.2.1. szakaszában foglalt, a megújuló energiaforrásokból nyert villamos energia előállításához nyújtott működési támogatásokra vonatkozó sajátos összeegyeztethetőségi kritériumok alapján értékelte.

26

5.2.1.   Közös érdekű célkitűzés

Közös érdekű célkitűzés

| (70) | Az eljárás megindításáról szóló határozat következtetésével összhangban a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett támogatási intézkedés segíteni kívánja az Egyesült Királyságot abban, hogy teljesítse az EU 2020-as stratégia (27) keretében az Unió által a megújuló energiára, valamint a CO2-kibocsátás csökkentésére vonatkozóan kitűzött célokat. A (10) preambulumbekezdésben leírtak alapján az Egyesült Királyság becslései szerint az erőmű várhatóan 2,3 TWh megújuló energiaforrásból nyert villamos energiát állít majd elő 17,7 millió tonna szén-dioxid megtakarításával. Ezért az iránymutatás 30. és 31. pontjával, valamint 33. pontjának a) pontjával összhangban az Egyesült Királyság egyértelműen meghatározta a projekttel elérhető CO2-kibocsátás-csökkenést, valamint a megújuló energiaforrásból nyert villamos energia előállítható mennyiségét. A Bizottság mindebből arra következtet, hogy a bejelentett támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban közös érdekű célkitűzésre irányul. |
| --- | --- |

(70)

Az eljárás megindításáról szóló határozat következtetésével összhangban a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett támogatási intézkedés segíteni kívánja az Egyesült Királyságot abban, hogy teljesítse az EU 2020-as stratégia (27) keretében az Unió által a megújuló energiára, valamint a CO2-kibocsátás csökkentésére vonatkozóan kitűzött célokat. A (10) preambulumbekezdésben leírtak alapján az Egyesült Királyság becslései szerint az erőmű várhatóan 2,3 TWh megújuló energiaforrásból nyert villamos energiát állít majd elő 17,7 millió tonna szén-dioxid megtakarításával. Ezért az iránymutatás 30. és 31. pontjával, valamint 33. pontjának a) pontjával összhangban az Egyesült Királyság egyértelműen meghatározta a projekttel elérhető CO2-kibocsátás-csökkenést, valamint a megújuló energiaforrásból nyert villamos energia előállítható mennyiségét. A Bizottság mindebből arra következtet, hogy a bejelentett támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban közös érdekű célkitűzésre irányul.

27

2

2

| (71) | Környezetvédelmi szervezetek, valamint a Steptoe and Johnson aggodalmukat fejezték ki a projekt környezeti hatásait illetően. Az Egyesült Királyság megerősítette, hogy kizárólag a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatásban foglalt meghatározásnak megfelelő biomassza felhasználásához nyújt támogatást (lásd az iránymutatás (6) preambulumbekezdését). A Bizottság emlékeztet arra, hogy a támogatásnak teljesítenie kell a (69) preambulumbekezdésben foglalt környezetvédelmi célkitűzéseket, így meg kell felelnie az állami támogatás ellenőrzése céljából elvégzendő környezetvédelmi vizsgálatnak is. Az állami támogatáshoz kapcsolódó vizsgálat teljesítése mellett az erőműnek meg kell felelnie valamennyi vonatkozó környezetvédelmi jogszabálynak is, különös tekintettel a légszennyezési hatásra. Az erőmű a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) hatálya alá tartozik, és köteles megfelelni az abban a nagy tüzelőberendezésekből származó NOx-, SO2-, valamint részecskekibocsátásra vonatkozóan rögzített határértékeknek. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a Lynemouth-ban felhasznált pelletnek teljesítenie kell az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumait is. Egyesült Királyság hatóságai szerint e kritériumokat (a CO2-kibocsátás-csökkenésre is kiterjedően) az erőmű életciklusa alapján számítják. Az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumai között emellett szerepelnek a kedvezőtlen környezeti hatások (például a biológiai sokféleség csökkenése) elkerülésére vonatkozó rendelkezések is. |
| --- | --- |

(71)

Környezetvédelmi szervezetek, valamint a Steptoe and Johnson aggodalmukat fejezték ki a projekt környezeti hatásait illetően. Az Egyesült Királyság megerősítette, hogy kizárólag a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatásban foglalt meghatározásnak megfelelő biomassza felhasználásához nyújt támogatást (lásd az iránymutatás (6) preambulumbekezdését). A Bizottság emlékeztet arra, hogy a támogatásnak teljesítenie kell a (69) preambulumbekezdésben foglalt környezetvédelmi célkitűzéseket, így meg kell felelnie az állami támogatás ellenőrzése céljából elvégzendő környezetvédelmi vizsgálatnak is. Az állami támogatáshoz kapcsolódó vizsgálat teljesítése mellett az erőműnek meg kell felelnie valamennyi vonatkozó környezetvédelmi jogszabálynak is, különös tekintettel a légszennyezési hatásra. Az erőmű a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) hatálya alá tartozik, és köteles megfelelni az abban a nagy tüzelőberendezésekből származó NOx-, SO2-, valamint részecskekibocsátásra vonatkozóan rögzített határértékeknek. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a Lynemouth-ban felhasznált pelletnek teljesítenie kell az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumait is. Egyesült Királyság hatóságai szerint e kritériumokat (a CO2-kibocsátás-csökkenésre is kiterjedően) az erőmű életciklusa alapján számítják. Az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumai között emellett szerepelnek a kedvezőtlen környezeti hatások (például a biológiai sokféleség csökkenése) elkerülésére vonatkozó rendelkezések is.

28

x

2

2

5.2.2.   Az állami beavatkozás szükségessége, ösztönző hatás és a támogatás megfelelősége

Az állami beavatkozás szükségessége, ösztönző hatás és a támogatás megfelelősége

| (72) | A Bizottság emellett az eljárás megindításáról szóló határozatban arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás szükséges, ösztönző hatással bír, és megfelelő. Így különösen a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 38., 107. és 115. pontjára hivatkozva a Bizottság megállapítja, hogy a piaci hiányosságokat (például azt, hogy a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásából származó externáliák nem jelennek meg az energiaárban) a meglévő politikai keret nem kezeli megfelelően, így a vizsgált működési támogatás nélkül a projekt pénzügyileg nem lenne életképes. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság emellett az eljárás megindításáról szóló határozatban arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás szükséges, ösztönző hatással bír, és megfelelő. Így különösen a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 38., 107. és 115. pontjára hivatkozva a Bizottság megállapítja, hogy a piaci hiányosságokat (például azt, hogy a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásából származó externáliák nem jelennek meg az energiaárban) a meglévő politikai keret nem kezeli megfelelően, így a vizsgált működési támogatás nélkül a projekt pénzügyileg nem lenne életképes.

| (73) | Az iránymutatás 49. és 58. pontjára hivatkozva az Egyesült Királyság kimutatta, hogy a villamos energia teljes élettartamra vetített költsége lényegesen meghaladja a villamos energia várható piaci árát, továbbá az Egyesült Királyság hatóságai pénzügyi elemzéssel bizonyították, hogy a vizsgált támogatás nélkül a projekt belső megtérülési rátája negatív lenne. Ilyen helyzetben a piaci szereplők nem kívánnának befektetni a biomassza-projektbe. A támogatás ezért megváltoztatja a kedvezményezett viselkedését. Az Egyesült Királyság megerősítette, hogy a kedvezményezett kérelem benyújtására volt kötelezett, amelyet a projekttel kapcsolatos munkavégzés megkezdése előtt teljesített (lásd az iránymutatás 51. pontját). |
| --- | --- |

(73)

Az iránymutatás 49. és 58. pontjára hivatkozva az Egyesült Királyság kimutatta, hogy a villamos energia teljes élettartamra vetített költsége lényegesen meghaladja a villamos energia várható piaci árát, továbbá az Egyesült Királyság hatóságai pénzügyi elemzéssel bizonyították, hogy a vizsgált támogatás nélkül a projekt belső megtérülési rátája negatív lenne. Ilyen helyzetben a piaci szereplők nem kívánnának befektetni a biomassza-projektbe. A támogatás ezért megváltoztatja a kedvezményezett viselkedését. Az Egyesült Királyság megerősítette, hogy a kedvezményezett kérelem benyújtására volt kötelezett, amelyet a projekttel kapcsolatos munkavégzés megkezdése előtt teljesített (lásd az iránymutatás 51. pontját).

| (74) | Hivatkozva különösen az iránymutatás 40. és 116. pontjára, az Egyesült Királyság igazolta, hogy a támogatás megfelelő eszköz. Az eljárás megindításáról szóló határozat kifejtette, hogy a villamos energia teljes élettartamra vetített költsége meghaladja a villamos energia várható piaci árát, valamint azt, hogy állami támogatás nélkül a várható belső megtérülési ráta negatív lenne. A projektből származó megfelelő árbevétel hiányát az Egyesült Királyság állami támogatás nyújtásával ellensúlyozza, amely kifejezetten az adott projektre irányul, és annak szükségleteit a várható belső megtérülési ráta túllépése nélkül (vagyis az elvárt hozam a fenti (18) preambulumbekezdésben leírt tartományán belül) biztosítja. Így különösen a lynemouth-i projektet több más projekttel együtt az Unió megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseinek teljesítése céljából választották ki (lásd a (7) preambulumbekezdést), és annak CFD formájában ítéltek oda működési támogatást. A Bizottság az SA.36196 számú, Villamosenergia-piaci reform – megújuló energiaforrásokra irányuló különbözeti ügylet ügyben hozott határozatában (29) arra a következtetésre jutott, hogy a CFD megfelelő eszköz a közös érdekű célkitűzés elérésére. |
| --- | --- |

(74)

Hivatkozva különösen az iránymutatás 40. és 116. pontjára, az Egyesült Királyság igazolta, hogy a támogatás megfelelő eszköz. Az eljárás megindításáról szóló határozat kifejtette, hogy a villamos energia teljes élettartamra vetített költsége meghaladja a villamos energia várható piaci árát, valamint azt, hogy állami támogatás nélkül a várható belső megtérülési ráta negatív lenne. A projektből származó megfelelő árbevétel hiányát az Egyesült Királyság állami támogatás nyújtásával ellensúlyozza, amely kifejezetten az adott projektre irányul, és annak szükségleteit a várható belső megtérülési ráta túllépése nélkül (vagyis az elvárt hozam a fenti (18) preambulumbekezdésben leírt tartományán belül) biztosítja. Így különösen a lynemouth-i projektet több más projekttel együtt az Unió megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseinek teljesítése céljából választották ki (lásd a (7) preambulumbekezdést), és annak CFD formájában ítéltek oda működési támogatást. A Bizottság az SA.36196 számú, Villamosenergia-piaci reform – megújuló energiaforrásokra irányuló különbözeti ügylet ügyben hozott határozatában (29) arra a következtetésre jutott, hogy a CFD megfelelő eszköz a közös érdekű célkitűzés elérésére.

Villamosenergia-piaci reform – megújuló energiaforrásokra irányuló különbözeti ügylet

29

| (75) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a bejelentett projekthez nyújtandó támogatás szükséges, ösztönző hatással bír, és azt megfelelő eszközzel nyújtják. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a bejelentett projekthez nyújtandó támogatás szükséges, ösztönző hatással bír, és azt megfelelő eszközzel nyújtják.

5.2.3.   Arányosság

Arányosság

| (76) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségét fejezte ki a támogatás arányosságát illetően (lásd a (28) preambulumbekezdést). A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ilyen típusú biomassza-projekt esetében a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét az Egyesült Királyság 10 %-os belső megtérülési ráta alapján legalább 105 GBP/MWh-ban határozta meg (lásd a (19) preambulumbekezdést). A Bizottság a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét megfelelőnek tartja, ahogyan ezt korábbi határozataiban (30) már megerősítette. Az Egyesült Királyság bizonyította, hogy az egységnyi energiára jutó támogatás nem haladja meg a villamos energia teljes élettartamra vetített költsége és a villamos energia várható piaci ára közötti különbözetet, mivel a felárral növelt piaci árnak megfelelő kötési ár nem haladja meg a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét (31). Az Egyesült Királyság megerősítette továbbá, hogy a támogatást a beruházásnak az általános számviteli szabályoknak megfelelő teljes értékcsökkentéséig nyújtja. |
| --- | --- |

(76)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségét fejezte ki a támogatás arányosságát illetően (lásd a (28) preambulumbekezdést). A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ilyen típusú biomassza-projekt esetében a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét az Egyesült Királyság 10 %-os belső megtérülési ráta alapján legalább 105 GBP/MWh-ban határozta meg (lásd a (19) preambulumbekezdést). A Bizottság a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét megfelelőnek tartja, ahogyan ezt korábbi határozataiban (30) már megerősítette. Az Egyesült Királyság bizonyította, hogy az egységnyi energiára jutó támogatás nem haladja meg a villamos energia teljes élettartamra vetített költsége és a villamos energia várható piaci ára közötti különbözetet, mivel a felárral növelt piaci árnak megfelelő kötési ár nem haladja meg a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét (31). Az Egyesült Királyság megerősítette továbbá, hogy a támogatást a beruházásnak az általános számviteli szabályoknak megfelelő teljes értékcsökkentéséig nyújtja.

30

31

| (77) | A projektre vonatkozóan reálértéken számított, adózás előtti elvárt hozam a fenti (18) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően 8,8 % és 12,7 % közötti, amelyet a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában elfogadott. Az elvárt hozam mértéke összhangban állt az Egyesült Királyságban végrehajtott biomassza-projektekre vonatkozóan a Bizottság által korábban jóváhagyott mértékekkel (32). A Bizottság értékelni fogja, hogy a belső megtérülési ráta az elvárt hozam megadott tartományán belül marad-e. |
| --- | --- |

(77)

A projektre vonatkozóan reálértéken számított, adózás előtti elvárt hozam a fenti (18) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően 8,8 % és 12,7 % közötti, amelyet a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában elfogadott. Az elvárt hozam mértéke összhangban állt az Egyesült Királyságban végrehajtott biomassza-projektekre vonatkozóan a Bizottság által korábban jóváhagyott mértékekkel (32). A Bizottság értékelni fogja, hogy a belső megtérülési ráta az elvárt hozam megadott tartományán belül marad-e.

32

| (78) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően az Egyesült Királyság aktualizált információkat nyújtott be a projektről, amelyekből kiderül, hogy a lynemouth-i projekt belső megtérülési rátája főként a megközelítőleg egy évnyi támogatás elmaradása, a megnövekedett tőkeköltségek, az éghajlatváltozási illeték alóli mentesség megszűnése, valamint a devizaárfolyam kedvezőtlen alakulása miatt marad el lényegesen a bejelentésben megadottól. Ezenkívül az Egyesült Királyság hatóságai kedvezően módosították a kapacitáskihasználtságot, az üzemeltetési paraméterek egyikét. |
| --- | --- |

(78)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően az Egyesült Királyság aktualizált információkat nyújtott be a projektről, amelyekből kiderül, hogy a lynemouth-i projekt belső megtérülési rátája főként a megközelítőleg egy évnyi támogatás elmaradása, a megnövekedett tőkeköltségek, az éghajlatváltozási illeték alóli mentesség megszűnése, valamint a devizaárfolyam kedvezőtlen alakulása miatt marad el lényegesen a bejelentésben megadottól. Ezenkívül az Egyesült Királyság hatóságai kedvezően módosították a kapacitáskihasználtságot, az üzemeltetési paraméterek egyikét.

| (79) | A benyújtott pénzügyi számítás szerint a projekt reálértéken számított, adózás előtti belső megtérülési rátája jelenleg [3 %–8 %], amely lényegesen alacsonyabb az elvárt hozamnál, így önmagában is jelzi a túlkompenzáció hiányát. Mindazonáltal a Bizottság megállapítja, hogy az üzemeltetési paraméterek, például az átlagos hőhatásfok, a kapacitáskihasználtság és a tüzelőanyag-költség továbbra is változhatnak. |
| --- | --- |

(79)

A benyújtott pénzügyi számítás szerint a projekt reálértéken számított, adózás előtti belső megtérülési rátája jelenleg [3 %–8 %], amely lényegesen alacsonyabb az elvárt hozamnál, így önmagában is jelzi a túlkompenzáció hiányát. Mindazonáltal a Bizottság megállapítja, hogy az üzemeltetési paraméterek, például az átlagos hőhatásfok, a kapacitáskihasználtság és a tüzelőanyag-költség továbbra is változhatnak.

| (80) | Erre tekintettel az Egyesült Királyság adatokat mutatott be, amelyek igazolják, hogy a szénportüzelésű erőművek hőhatásfoka 36 % körüli, míg a piaci információk alapján az ilyen típusú biomassza-átállási projekttel mintegy 38-39 %-os hőhatásfok érhető el. Az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő 10 %-os hőhatásfok-javulás így nem tűnik reálisnak. |
| --- | --- |

(80)

Erre tekintettel az Egyesült Királyság adatokat mutatott be, amelyek igazolják, hogy a szénportüzelésű erőművek hőhatásfoka 36 % körüli, míg a piaci információk alapján az ilyen típusú biomassza-átállási projekttel mintegy 38-39 %-os hőhatásfok érhető el. Az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő 10 %-os hőhatásfok-javulás így nem tűnik reálisnak.

| (81) | A fentiek szerint a projekt kapacitáskihasználtságát (lásd a (12) preambulumbekezdést) 77 %-ra növelték az Egyesült Királyság által az eljárás megindításáról szóló határozatot követően felülvizsgált egyéb biomassza-erőművek adatainak elemzése alapján. Ezenfelül az Egyesült Királyság tájékoztatása alapján egy ilyen erőmű legfeljebb mintegy 80 %-os kapacitáskihasználtsággal működne (33). |
| --- | --- |

(81)

A fentiek szerint a projekt kapacitáskihasználtságát (lásd a (12) preambulumbekezdést) 77 %-ra növelték az Egyesült Királyság által az eljárás megindításáról szóló határozatot követően felülvizsgált egyéb biomassza-erőművek adatainak elemzése alapján. Ezenfelül az Egyesült Királyság tájékoztatása alapján egy ilyen erőmű legfeljebb mintegy 80 %-os kapacitáskihasználtsággal működne (33).

33

| (82) | A tüzelőanyag-költség tekintetében az Egyesült Királyság részletesen kifejtette a megfelelő pelletellátás biztosításának költségeit. A független szakértők által ellenőrzött dokumentáció részletesen bemutatja a lynemouth-i erőmű ellátási láncának fő költségelemeit, ideértve az előállítási, a szállítási és a logisztikai költségeket (ez utóbbi esetében a lynemouth-i projekthez szükséges kikötői létesítmények korszerűsítésével összefüggő költségeket is). A kapott magyarázat alapján a Bizottság arra következtet, hogy a 7,17 GBP/GJ tüzelőanyag-költség a várható tüzelőanyag-költség észszerű becslésének tekinthető. |
| --- | --- |

(82)

A tüzelőanyag-költség tekintetében az Egyesült Királyság részletesen kifejtette a megfelelő pelletellátás biztosításának költségeit. A független szakértők által ellenőrzött dokumentáció részletesen bemutatja a lynemouth-i erőmű ellátási láncának fő költségelemeit, ideértve az előállítási, a szállítási és a logisztikai költségeket (ez utóbbi esetében a lynemouth-i projekthez szükséges kikötői létesítmények korszerűsítésével összefüggő költségeket is). A kapott magyarázat alapján a Bizottság arra következtet, hogy a 7,17 GBP/GJ tüzelőanyag-költség a várható tüzelőanyag-költség észszerű becslésének tekinthető.

| (83) | A belső megtérülési rátát annak feltételezésével becsülték, hogy a hőhatásfokot és a kapacitáskihasználtságot 5 %-kal növelnék, a tüzelőanyag-költség pedig 5 %-kal csökkenne. Az ilyen nagyságrendű változások összhangban állónak tekinthetők a (79)–(81) preambulumbekezdésben tárgyalt üzemeltetési paraméterek valós tartományával. E kumulált változások következtében a belső megtérülési ráta adózás előtti reálértéken számítva mintegy [3 %-8 %]-ról [...]-ra nőne. Ez az érték továbbra is az elvárt hozam Egyesült Királyság által számított tartományába esik. |
| --- | --- |

(83)

A belső megtérülési rátát annak feltételezésével becsülték, hogy a hőhatásfokot és a kapacitáskihasználtságot 5 %-kal növelnék, a tüzelőanyag-költség pedig 5 %-kal csökkenne. Az ilyen nagyságrendű változások összhangban állónak tekinthetők a (79)–(81) preambulumbekezdésben tárgyalt üzemeltetési paraméterek valós tartományával. E kumulált változások következtében a belső megtérülési ráta adózás előtti reálértéken számítva mintegy [3 %-8 %]-ról [...]-ra nőne. Ez az érték továbbra is az elvárt hozam Egyesült Királyság által számított tartományába esik.

| (84) | A fentiekből a Bizottság arra következtet, hogy a támogatás nem vezet túlkompenzációhoz. A bejelentett intézkedés ezért a közös érdekű célkitűzés megvalósításával arányosnak tekinthető. |
| --- | --- |

(84)

A fentiekből a Bizottság arra következtet, hogy a támogatás nem vezet túlkompenzációhoz. A bejelentett intézkedés ezért a közös érdekű célkitűzés megvalósításával arányosnak tekinthető.

5.2.4.   A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése

A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése

| (85) | Az állami támogatási intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelésekor a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a támogatási intézkedésnek a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásai korlátozottak-e, és a közös érdekű cél eléréséhez való hozzájárulás szempontjából a pozitív hatások meghaladják-e azokat (lásd a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 88. pontját). |
| --- | --- |

(85)

Az állami támogatási intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelésekor a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a támogatási intézkedésnek a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásai korlátozottak-e, és a közös érdekű cél eléréséhez való hozzájárulás szempontjából a pozitív hatások meghaladják-e azokat (lásd a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 88. pontját).

| (86) | Az iránymutatás 94–96. pontja alapján a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés nem jár nyilvánvaló negatív hatásokkal, valamint azt, hogy a támogatás arányos, és nem pusztán a tevékenység környezeti hatások nélküli áthelyezését eredményezi. A támogatás segítségével a lynemouth-i erőmű átállhat a széntüzelésről a biomassza-tüzelésre, amivel csökkenti a CO2-kibocsátást (lásd a (10) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(86)

Az iránymutatás 94–96. pontja alapján a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés nem jár nyilvánvaló negatív hatásokkal, valamint azt, hogy a támogatás arányos, és nem pusztán a tevékenység környezeti hatások nélküli áthelyezését eredményezi. A támogatás segítségével a lynemouth-i erőmű átállhat a széntüzelésről a biomassza-tüzelésre, amivel csökkenti a CO2-kibocsátást (lásd a (10) preambulumbekezdést).

2

| (87) | A támogatási intézkedés negatív hatásainak értékelésekor a Bizottság azokra a torzulásokra fordít kiemelt figyelmet, amelyek a támogatás eredményeképpen várhatóan hatást gyakorolnak a versenyre az érintett termékek piacán, illetve a gazdasági tevékenység helyszínén (lásd az iránymutatás 97. pontját). Mivel a támogatást a megújuló energiaforrásokból nyert villamos energia előállításához nyújtják, az érintett termékpiac a villamosenergia-piac. |
| --- | --- |

(87)

A támogatási intézkedés negatív hatásainak értékelésekor a Bizottság azokra a torzulásokra fordít kiemelt figyelmet, amelyek a támogatás eredményeképpen várhatóan hatást gyakorolnak a versenyre az érintett termékek piacán, illetve a gazdasági tevékenység helyszínén (lásd az iránymutatás 97. pontját). Mivel a támogatást a megújuló energiaforrásokból nyert villamos energia előállításához nyújtják, az érintett termékpiac a villamosenergia-piac.

| (88) | Egyrészt a Bizottság emlékeztet a kedvezményezett korlátozott piaci részesedésére (az Egyesült Királyság villamosenergia-termelési piacának 0,7 %-a). Másrészt a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 101. pontjára hivatkozással a Bizottság megjegyzi, hogy a projekt meglévő széntüzelésű erőmű átalakítását foglalja magában, tehát nem jár negatív hatásokkal, így különösen nem növeli a kedvezményezett piaci erejét. A Bizottság ebből arra következtet, hogy az intézkedés nem lesz jelentős hatással az Egyesült Királyság villamosenergia-termelési piacán meglévő versenyre. |
| --- | --- |

(88)

Egyrészt a Bizottság emlékeztet a kedvezményezett korlátozott piaci részesedésére (az Egyesült Királyság villamosenergia-termelési piacának 0,7 %-a). Másrészt a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 101. pontjára hivatkozással a Bizottság megjegyzi, hogy a projekt meglévő széntüzelésű erőmű átalakítását foglalja magában, tehát nem jár negatív hatásokkal, így különösen nem növeli a kedvezményezett piaci erejét. A Bizottság ebből arra következtet, hogy az intézkedés nem lesz jelentős hatással az Egyesült Királyság villamosenergia-termelési piacán meglévő versenyre.

| (89) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségét fejezte ki azt illetően, hogy a projekt a közös érdekkel ellentétes mértékben torzítaná a versenyt a pelletpiacon, valamint annak beszállítói oldalán a nyersanyagpiacon. Az egyedileg bejelentett projekt sajátos jellemzőire tekintettel a Bizottság a vizsgálatot kiterjesztette a másodlagos piacokra gyakorolt közvetett hatásokra is. |
| --- | --- |

(89)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségét fejezte ki azt illetően, hogy a projekt a közös érdekkel ellentétes mértékben torzítaná a versenyt a pelletpiacon, valamint annak beszállítói oldalán a nyersanyagpiacon. Az egyedileg bejelentett projekt sajátos jellemzőire tekintettel a Bizottság a vizsgálatot kiterjesztette a másodlagos piacokra gyakorolt közvetett hatásokra is.

5.2.5.   A pelletpiac torzulása

A pelletpiac torzulása

| (90) | A Bizottság egyrészt emlékeztet arra, hogy a lynemouth-i erőmű kizárólag ipari fapellet égetésére lesz alkalmas. Míg egyes erőművek alkalmasak lehetnek arra, hogy egyéb tüzelőanyagokat váltsanak ki pellettel, kialakításából adódóan a lynemouth-i erőmű várhatóan nem lesz alkalmas arra, hogy pellettel helyettesítsen más terméket. A projekt által előidézett versenytorzulás nagyságrendjének vizsgálata szempontjából a megfelelő piac az ipari pelletek piaca. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság egyrészt emlékeztet arra, hogy a lynemouth-i erőmű kizárólag ipari fapellet égetésére lesz alkalmas. Míg egyes erőművek alkalmasak lehetnek arra, hogy egyéb tüzelőanyagokat váltsanak ki pellettel, kialakításából adódóan a lynemouth-i erőmű várhatóan nem lesz alkalmas arra, hogy pellettel helyettesítsen más terméket. A projekt által előidézett versenytorzulás nagyságrendjének vizsgálata szempontjából a megfelelő piac az ipari pelletek piaca.

| (91) | Az Egyesült Királyság által szolgáltatott adatok szerint (lásd a 4. ábrát) a pelletek kereskedelme a fő termelési és felhasználási területek között zajlik. Emellett a kereskedelem volumene az elmúlt években jelentősen, egy év alatt több mint 40 %-kal nőtt. Ezenkívül az Egyesült Királyság arra vonatkozóan is szolgáltatott adatokat, hogy az USA délkeleti részéből az Unióba érkező behozatal 2009 és 2011 között a kétszeresére bővült (lásd az 5. ábrát). |
| --- | --- |

(91)

Az Egyesült Királyság által szolgáltatott adatok szerint (lásd a 4. ábrát) a pelletek kereskedelme a fő termelési és felhasználási területek között zajlik. Emellett a kereskedelem volumene az elmúlt években jelentősen, egy év alatt több mint 40 %-kal nőtt. Ezenkívül az Egyesült Királyság arra vonatkozóan is szolgáltatott adatokat, hogy az USA délkeleti részéből az Unióba érkező behozatal 2009 és 2011 között a kétszeresére bővült (lásd az 5. ábrát).

| (92) | Ezért a kereskedelem, valamint az Unióba irányuló behozatal volumene alapján a Bizottság arra következtet, hogy a pelletpiac nem korlátozódik egyetlen tagállamra vagy az Unióra, hanem azt a pelletpiac torzulásainak értékelése szempontjából globális piacnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(92)

Ezért a kereskedelem, valamint az Unióba irányuló behozatal volumene alapján a Bizottság arra következtet, hogy a pelletpiac nem korlátozódik egyetlen tagállamra vagy az Unióra, hanem azt a pelletpiac torzulásainak értékelése szempontjából globális piacnak kell tekinteni.

| (93) | 2014-re a pellet világpiaca elérte a 27 millió száraztonnát. Az európai pelletfelhasználás 2009 és 2012 között a kétszeresére bővült (lásd az 5. ábrát). E bővülés ellenére a 6. ábra adatai azt mutatják, hogy az azonnali piac árai nem változtak számottevően. |
| --- | --- |

(93)

2014-re a pellet világpiaca elérte a 27 millió száraztonnát. Az európai pelletfelhasználás 2009 és 2012 között a kétszeresére bővült (lásd az 5. ábrát). E bővülés ellenére a 6. ábra adatai azt mutatják, hogy az azonnali piac árai nem változtak számottevően.

| (94) | Ezenkívül a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszképpen benyújtott információk alapján megállapítja, hogy a pellet nagy részének beszerzése jelenleg egyedileg tárgyalt, hosszú távú szerződések keretében történik. Pelletáló üzem az új szerződések megkötését és az értékesítés biztosítását követően (vagy azt megelőzően) két éven belül létesíthető. Ezért az új gyártólétesítmények piacra lépésével szembeni akadályok nem tekinthetők jelentősnek. Ezt a megfigyelést támasztja alá a pelletgyártásban az utóbbi időben az USA délkeleti részén és az Unióban (34) egyaránt tapasztalt bővülése is. |
| --- | --- |

(94)

Ezenkívül a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszképpen benyújtott információk alapján megállapítja, hogy a pellet nagy részének beszerzése jelenleg egyedileg tárgyalt, hosszú távú szerződések keretében történik. Pelletáló üzem az új szerződések megkötését és az értékesítés biztosítását követően (vagy azt megelőzően) két éven belül létesíthető. Ezért az új gyártólétesítmények piacra lépésével szembeni akadályok nem tekinthetők jelentősnek. Ezt a megfigyelést támasztja alá a pelletgyártásban az utóbbi időben az USA délkeleti részén és az Unióban (34) egyaránt tapasztalt bővülése is.

34

| (95) | A lynemouth-i erőmű pelletigénye nagyjából a pellet 2014. évi világpiacának 5,5 %-át teszi ki. Ez számottevően elmarad az eljárás megindításáról szóló határozatban a 2012. évi adatok alapján becsült 7,4 %-os aránytól. Tekintettel arra, hogy új pelletáló üzem nagyjából az átalakítási projekttel párhuzamosan létesíthető (lásd az (59) és (60) preambulumbekezdést), várhatóan a kereslet bővülését az annak megfelelő kapacitásbővülés kíséri majd, amelyet a projekt tervezett ellátási lánca is alátámaszt. |
| --- | --- |

(95)

A lynemouth-i erőmű pelletigénye nagyjából a pellet 2014. évi világpiacának 5,5 %-át teszi ki. Ez számottevően elmarad az eljárás megindításáról szóló határozatban a 2012. évi adatok alapján becsült 7,4 %-os aránytól. Tekintettel arra, hogy új pelletáló üzem nagyjából az átalakítási projekttel párhuzamosan létesíthető (lásd az (59) és (60) preambulumbekezdést), várhatóan a kereslet bővülését az annak megfelelő kapacitásbővülés kíséri majd, amelyet a projekt tervezett ellátási lánca is alátámaszt.

| (96) | A múltbeli adatok alapján a behozatal és a felhasználás egyaránt gyorsan növekedett az Unióban, ami szintén azt jelzi, hogy a pelletpiac képes kielégíteni a pellet jelentősen bővülő keresletét. Megállapítható továbbá, hogy az USA délkeleti részén, amely a tervek szerint a projekt elsődleges pelletbeszerzési forrása lesz, az azonnali ár nem változott jelentősen (6. ábra), miközben az onnét az Unióba irányuló behozatal bővült (5. ábra). |
| --- | --- |

(96)

A múltbeli adatok alapján a behozatal és a felhasználás egyaránt gyorsan növekedett az Unióban, ami szintén azt jelzi, hogy a pelletpiac képes kielégíteni a pellet jelentősen bővülő keresletét. Megállapítható továbbá, hogy az USA délkeleti részén, amely a tervek szerint a projekt elsődleges pelletbeszerzési forrása lesz, az azonnali ár nem változott jelentősen (6. ábra), miközben az onnét az Unióba irányuló behozatal bővült (5. ábra).

| (97) | Az elemzés kimutatja, hogy a pelletpiac globális, és képes kielégíteni a projekt miatt várhatóan megnövekedő pelletkeresletet. A Bizottság ebből arra következtet, hogy a támogatás nem érinti olyan mértékben hátrányosan a kereskedelem feltételeit a pelletpiacon, amely ellentétes a közös érdekkel (a CO2-kibocsátás csökkenésével, valamint a megújuló energiaforrásokból nyert villamosenergia-termelés bővítésével). |
| --- | --- |

(97)

Az elemzés kimutatja, hogy a pelletpiac globális, és képes kielégíteni a projekt miatt várhatóan megnövekedő pelletkeresletet. A Bizottság ebből arra következtet, hogy a támogatás nem érinti olyan mértékben hátrányosan a kereskedelem feltételeit a pelletpiacon, amely ellentétes a közös érdekkel (a CO2-kibocsátás csökkenésével, valamint a megújuló energiaforrásokból nyert villamosenergia-termelés bővítésével).

2

5.2.6.   A nyersanyagpiac torzulása

A nyersanyagpiac torzulása

| (98) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban (lásd annak (75) preambulumbekezdését) megállapította, hogy a pellet iránti kereslet bővülése a nyersanyagpiac (a farostpiac) további torzulásához vezethet. E tekintetben emlékeztet arra, hogy a támogatást a lynemouth-i erőműben termelt villamos energia megawattóránkénti mennyisége alapján nyújtják. A pellet- és nyersanyagpiac esetleges torzulásai nem a pellet vagy a nyersanyagok közvetlen támogatásából, hanem a villamosenergia-termeléshez szükséges tüzelőanyag iránti megnövekedett keresletből erednek. Ezenkívül a nyersanyagpiacot érő hatások a pelletpiac torzulásaihoz képest közvetettek. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban (lásd annak (75) preambulumbekezdését) megállapította, hogy a pellet iránti kereslet bővülése a nyersanyagpiac (a farostpiac) további torzulásához vezethet. E tekintetben emlékeztet arra, hogy a támogatást a lynemouth-i erőműben termelt villamos energia megawattóránkénti mennyisége alapján nyújtják. A pellet- és nyersanyagpiac esetleges torzulásai nem a pellet vagy a nyersanyagok közvetlen támogatásából, hanem a villamosenergia-termeléshez szükséges tüzelőanyag iránti megnövekedett keresletből erednek. Ezenkívül a nyersanyagpiacot érő hatások a pelletpiac torzulásaihoz képest közvetettek.

| (99) | Míg a pellet a tengerentúlra szállítható, gazdasági okokból a pelletiparban felhasznált nyersanyagok szállítása általában csak korlátozott távolságra lehetséges. A félkész rostfaterméket gyártó üzemek átlagosan 100–150 km-es körzeten belül szerzik be a felhasznált faanyagot (ezt nevezik az üzem nyersanyagfelvevő területének). Ezen üzemek versenyre gyakorolt hatásának értékeléséhez ezért szükséges meghatározni azt, hogy a pellet beszerzése (várhatóan) melyik helyi piacról történik majd. |
| --- | --- |

(99)

Míg a pellet a tengerentúlra szállítható, gazdasági okokból a pelletiparban felhasznált nyersanyagok szállítása általában csak korlátozott távolságra lehetséges. A félkész rostfaterméket gyártó üzemek átlagosan 100–150 km-es körzeten belül szerzik be a felhasznált faanyagot (ezt nevezik az üzem nyersanyagfelvevő területének). Ezen üzemek versenyre gyakorolt hatásának értékeléséhez ezért szükséges meghatározni azt, hogy a pellet beszerzése (várhatóan) melyik helyi piacról történik majd.

| (100) | A fenti (11) preambulumbekezdés kifejtette, hogy a lynemouth-i erőmű a tüzelőanyagként felhasználandó teljes pelletmennyiség mintegy [60 %-80 %]-át az USA délkeleti részéről tervezi beszerezni. A tüzelőanyag mintegy [5 %-20 %]–15 %-a más uniós tagállamokból származik majd. Ez azt jelenti, hogy évente mintegy [...] száraztonnát szereznek be más tagállamokból, mintegy 16 beszállítótól. Ez az EU pelletfelhasználásának megközelítőleg [...]-át teszi ki (lásd a 6. ábrát). A lynemouth-i projekthez továbbá nem kívánnak tüzelőanyagot beszerezni az Egyesült Királyságból. Ezért nem valószínű, hogy a projekt miatt emelkednének a nyersanyagárak az Egyesült Királyságban vagy az Európai Unió piacán, ahogyan azt az EPF, illetve a WPF állítja. Az intézkedés tehát várhatóan nem vezet az Unión belüli verseny indokolatlan torzulásához. Mivel a pelletet az Unión kívülről szerzik be, annak nyersanyagpiaca pedig helyi, a hatások az Unión kívül érvényesülnek. |
| --- | --- |

(100)

A fenti (11) preambulumbekezdés kifejtette, hogy a lynemouth-i erőmű a tüzelőanyagként felhasználandó teljes pelletmennyiség mintegy [60 %-80 %]-át az USA délkeleti részéről tervezi beszerezni. A tüzelőanyag mintegy [5 %-20 %]–15 %-a más uniós tagállamokból származik majd. Ez azt jelenti, hogy évente mintegy [...] száraztonnát szereznek be más tagállamokból, mintegy 16 beszállítótól. Ez az EU pelletfelhasználásának megközelítőleg [...]-át teszi ki (lásd a 6. ábrát). A lynemouth-i projekthez továbbá nem kívánnak tüzelőanyagot beszerezni az Egyesült Királyságból. Ezért nem valószínű, hogy a projekt miatt emelkednének a nyersanyagárak az Egyesült Királyságban vagy az Európai Unió piacán, ahogyan azt az EPF, illetve a WPF állítja. Az intézkedés tehát várhatóan nem vezet az Unión belüli verseny indokolatlan torzulásához. Mivel a pelletet az Unión kívülről szerzik be, annak nyersanyagpiaca pedig helyi, a hatások az Unión kívül érvényesülnek.

| (101) | A szükséges pelletmennyiség mintegy [10 %-30 %]-a Kanadából származik majd. A Kanadából esetlegesen behozott mennyiség lényegesen nagyobbnak tekinthető az európainál. A Canadian Pellet Association becslése szerint Nyugat-Kanada 14 millió száraztonna biomassza-felesleggel rendelkezik. A Kanadából beszerzendő mennyiség a becsült felesleg [...]-át tenné ki. Ezért a projekt várhatóan nem gyakorol indokolatlan hatást a pellet kanadai nyersanyagpiacára. |
| --- | --- |

(101)

A szükséges pelletmennyiség mintegy [10 %-30 %]-a Kanadából származik majd. A Kanadából esetlegesen behozott mennyiség lényegesen nagyobbnak tekinthető az európainál. A Canadian Pellet Association becslése szerint Nyugat-Kanada 14 millió száraztonna biomassza-felesleggel rendelkezik. A Kanadából beszerzendő mennyiség a becsült felesleg [...]-át tenné ki. Ezért a projekt várhatóan nem gyakorol indokolatlan hatást a pellet kanadai nyersanyagpiacára.

| (102) | A projekt anyagszükségletét többségében az USA délkeleti részéről származó behozatalból fedezik majd. Ezért a nyersanyag (farost) piacán esetlegesen kialakuló torzulások vizsgálata erre a régióra összpontosít. |
| --- | --- |

(102)

A projekt anyagszükségletét többségében az USA délkeleti részéről származó behozatalból fedezik majd. Ezért a nyersanyag (farost) piacán esetlegesen kialakuló torzulások vizsgálata erre a régióra összpontosít.

| (103) | Lynemouth mintegy 2 millió nyerstonna (nagyjából 0,9 millió száraztonnának megfelelő) nyersanyagot importál majd az USA délkeleti részéből. Ez a régió 2011. évi rostfakínálatának 1,7 %-át, az adott évben a régió piacáról kivont mennyiségnek pedig 0,9 %-át teszi ki. Önmagukban ezek a kis arányok nem jelzik határozottan a nyersanyagpiac indokolatlan torzulását. Így különösen a teljes kivont mennyiséget figyelembe véve a hatás nem okozna indokolatlan torzulást a piacon. A fenti adatok számítása továbbá kizárólag a rostfa figyelembevételével készült, az olyan egyéb alapanyagokra tekintet nélkül, mint a fakitermelési vagy fűrészüzemi hulladékok, amelyek bizonyos mértékig szintén felhasználhatók pelletgyártáshoz. |
| --- | --- |

(103)

Lynemouth mintegy 2 millió nyerstonna (nagyjából 0,9 millió száraztonnának megfelelő) nyersanyagot importál majd az USA délkeleti részéből. Ez a régió 2011. évi rostfakínálatának 1,7 %-át, az adott évben a régió piacáról kivont mennyiségnek pedig 0,9 %-át teszi ki. Önmagukban ezek a kis arányok nem jelzik határozottan a nyersanyagpiac indokolatlan torzulását. Így különösen a teljes kivont mennyiséget figyelembe véve a hatás nem okozna indokolatlan torzulást a piacon. A fenti adatok számítása továbbá kizárólag a rostfa figyelembevételével készült, az olyan egyéb alapanyagokra tekintet nélkül, mint a fakitermelési vagy fűrészüzemi hulladékok, amelyek bizonyos mértékig szintén felhasználhatók pelletgyártáshoz.

| (104) | Ennek ellenére egyes harmadik felek beadványa szerint a pelletgyártás bővülése a nyersanyag (rostfa) árának emelkedését okozta az USA délkeleti részén. Így különösen a Steptoe and Johnson, valamint az AFPA a 2011 és 2014 közötti időszak áremelkedését mutató adatokat nyújtott be. Ugyanezeket az adatokat nyújtotta be a US Industrial Pellet Association is, csak hosszabb időszakra vonatkozóan (3. ábra). |
| --- | --- |

(104)

Ennek ellenére egyes harmadik felek beadványa szerint a pelletgyártás bővülése a nyersanyag (rostfa) árának emelkedését okozta az USA délkeleti részén. Így különösen a Steptoe and Johnson, valamint az AFPA a 2011 és 2014 közötti időszak áremelkedését mutató adatokat nyújtott be. Ugyanezeket az adatokat nyújtotta be a US Industrial Pellet Association is, csak hosszabb időszakra vonatkozóan (3. ábra).

| (105) | A Bizottság megállapítja, hogy a 2. ábrán látható módon a nyersanyag (lábon álló fa) átlagára az USA délkeleti részén nem esik a historikus tartományon kívül. Ezért a 2011 óta tapasztalt áremelkedés nem tűnik szokatlannak. 2010-ben az árak még magasabbak voltak, állítólag időjárási események miatt. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság megállapítja, hogy a 2. ábrán látható módon a nyersanyag (lábon álló fa) átlagára az USA délkeleti részén nem esik a historikus tartományon kívül. Ezért a 2011 óta tapasztalt áremelkedés nem tűnik szokatlannak. 2010-ben az árak még magasabbak voltak, állítólag időjárási események miatt.

| (106) | Emellett az Egyesült Királyság előadta, hogy az USA piacán továbbra is érezhető a pénzügyi válságot követő keresletcsökkenés hatása. Így különösen a fűrészrönk termelése 2005-höz képest 57 millió nyerstonnával csökkent. Ha e mennyiség rendelkezésre állna, abból mintegy 28-19 millió nyerstonna hulladék keletkezne, amely pellet vagy azzal versenyző termékek alapanyagául szolgálhatna. Az Egyesült Királyság azt állítja továbbá, hogy nincs összefüggés az erős pelletgyártással rendelkező területek, valamint a rostfaárak helyi piacokon történő emelkedése között (7. ábra). |
| --- | --- |

(106)

Emellett az Egyesült Királyság előadta, hogy az USA piacán továbbra is érezhető a pénzügyi válságot követő keresletcsökkenés hatása. Így különösen a fűrészrönk termelése 2005-höz képest 57 millió nyerstonnával csökkent. Ha e mennyiség rendelkezésre állna, abból mintegy 28-19 millió nyerstonna hulladék keletkezne, amely pellet vagy azzal versenyző termékek alapanyagául szolgálhatna. Az Egyesült Királyság azt állítja továbbá, hogy nincs összefüggés az erős pelletgyártással rendelkező területek, valamint a rostfaárak helyi piacokon történő emelkedése között (7. ábra).

| (107) | Sőt, az 1. ábra adataiból az látható, hogy 2008 előtt nagyobb volumenű fűrészrönk, ebből adódóan pedig hulladék állt rendelkezésre. A korlátozottabb mennyiségben rendelkezésre álló hulladék ezért kedvezőtlenül érintette volna a rostfa árát. Az Egyesült Királyság emellett kimutatta, hogy az intenzív pelletgyártás nem feltétlenül függ össze a nyersanyagárak emelkedésével (lásd a (63) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(107)

Sőt, az 1. ábra adataiból az látható, hogy 2008 előtt nagyobb volumenű fűrészrönk, ebből adódóan pedig hulladék állt rendelkezésre. A korlátozottabb mennyiségben rendelkezésre álló hulladék ezért kedvezőtlenül érintette volna a rostfa árát. Az Egyesült Királyság emellett kimutatta, hogy az intenzív pelletgyártás nem feltétlenül függ össze a nyersanyagárak emelkedésével (lásd a (63) preambulumbekezdést).

| (108) | A fentieknek megfelelően (lásd a (62) preambulumbekezdést) a rostfa árát olyan tényezők befolyásolják, mint az időjárási körülmények és – a fűrészrönk piacához kapcsolódóan – a hulladékok rendelkezésre állása, ugyanakkor áringadozások a múltban is megfigyelhetők voltak. Ezenkívül az árak emelkedésére és csökkenésére mind az intenzív, mind a kevésbé intenzív pelletgyártással jellemezhető területeken van példa. A lynemouth-i projektből származó közvetett nyersanyagkereslet tehát várhatóan nem vezet a piac indokolatlan torzulásához. |
| --- | --- |

(108)

A fentieknek megfelelően (lásd a (62) preambulumbekezdést) a rostfa árát olyan tényezők befolyásolják, mint az időjárási körülmények és – a fűrészrönk piacához kapcsolódóan – a hulladékok rendelkezésre állása, ugyanakkor áringadozások a múltban is megfigyelhetők voltak. Ezenkívül az árak emelkedésére és csökkenésére mind az intenzív, mind a kevésbé intenzív pelletgyártással jellemezhető területeken van példa. A lynemouth-i projektből származó közvetett nyersanyagkereslet tehát várhatóan nem vezet a piac indokolatlan torzulásához.

| (109) | Az érdekelt felek ezenkívül elméleti tanulmányt is benyújtottak, amely a nagy bioenergia-penetrációt feltételező jövőbeli forgatókönyvek lehetséges hatásait modellezte. A tanulmány nem értékeli a lynemouth-i projekt piaci hatását, viszont a jelenlegi és jövőbeli gazdaságpolitikák figyelembevételével értékeli a biomassza várható világpiaci keresletének hatását. Bizonytalan ugyanakkor, hogy a biomasszára vonatkozó tervek milyen mértékben valósulnak meg, és amennyiben igen, valójában milyen feltételekkel és mely régiókból történne a biomassza beszerzése. A tanulmány ezért nem módosítja a lynemouth-i projekt lehetséges hatására vonatkozó következtetéseket, mivel kiemelten a jövőbeli fejlesztések lehetséges hatásaival foglalkozik. |
| --- | --- |

(109)

Az érdekelt felek ezenkívül elméleti tanulmányt is benyújtottak, amely a nagy bioenergia-penetrációt feltételező jövőbeli forgatókönyvek lehetséges hatásait modellezte. A tanulmány nem értékeli a lynemouth-i projekt piaci hatását, viszont a jelenlegi és jövőbeli gazdaságpolitikák figyelembevételével értékeli a biomassza várható világpiaci keresletének hatását. Bizonytalan ugyanakkor, hogy a biomasszára vonatkozó tervek milyen mértékben valósulnak meg, és amennyiben igen, valójában milyen feltételekkel és mely régiókból történne a biomassza beszerzése. A tanulmány ezért nem módosítja a lynemouth-i projekt lehetséges hatására vonatkozó következtetéseket, mivel kiemelten a jövőbeli fejlesztések lehetséges hatásaival foglalkozik.

| (110) | Végül az Egyesült Királyság által benyújtott adatok szerint Lynemouth a biomasszát az USA délkeleti részének [...] államában található mintegy [...] gyártóüzemből tervezi beszerezni. Az ellátási lánc diverzifikációja tovább mérsékli a helyi piacok torzulásának kockázatát. |
| --- | --- |

(110)

Végül az Egyesült Királyság által benyújtott adatok szerint Lynemouth a biomasszát az USA délkeleti részének [...] államában található mintegy [...] gyártóüzemből tervezi beszerezni. Az ellátási lánc diverzifikációja tovább mérsékli a helyi piacok torzulásának kockázatát.

| (111) | A Bizottság mindebből arra következtet, hogy az intézkedés várhatóan nem vezet a nyersanyagpiac indokolatlan torzulásához. E tekintetben emlékeztet arra, hogy a támogatást szilárd biomasszából nyert villamos energia előállításához nyújtják, így a támogatás hatása csak közvetetten érintheti a pelletiparban felhasznált nyersanyagok beszerzését. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság mindebből arra következtet, hogy az intézkedés várhatóan nem vezet a nyersanyagpiac indokolatlan torzulásához. E tekintetben emlékeztet arra, hogy a támogatást szilárd biomasszából nyert villamos energia előállításához nyújtják, így a támogatás hatása csak közvetetten érintheti a pelletiparban felhasznált nyersanyagok beszerzését.

5.2.7.   Mérlegelési teszt

Mérlegelési teszt

| (112) | A környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 97. bekezdése szerint azoknál az állami támogatási intézkedéseknél, amelyek megfelelően célozzák a kezelni kívánt piaci hiányosságokat, mérsékeltebb annak a kockázata, hogy a támogatás indokolatlanul torzítja a versenyt. A Bizottság megállapítja, hogy a támogatás közvetlenül a megújuló energiára vonatkozó célkitűzések, valamint a CO2-kibocsátás csökkentésének arányos és megfelelő elérésére irányul. A verseny jelentős torzulásának kockázata ezért mérsékeltebb. A (110) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság nem állapított meg indokolatlan torzulást az érintett termékpiacon (pelletek). Nem volt megállapítható indokolatlan torzulás a beszállító oldali piacokon (nyersanyagpiacokon) sem. |
| --- | --- |

(112)

A környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 97. bekezdése szerint azoknál az állami támogatási intézkedéseknél, amelyek megfelelően célozzák a kezelni kívánt piaci hiányosságokat, mérsékeltebb annak a kockázata, hogy a támogatás indokolatlanul torzítja a versenyt. A Bizottság megállapítja, hogy a támogatás közvetlenül a megújuló energiára vonatkozó célkitűzések, valamint a CO2-kibocsátás csökkentésének arányos és megfelelő elérésére irányul. A verseny jelentős torzulásának kockázata ezért mérsékeltebb. A (110) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság nem állapított meg indokolatlan torzulást az érintett termékpiacon (pelletek). Nem volt megállapítható indokolatlan torzulás a beszállító oldali piacokon (nyersanyagpiacokon) sem.

2

| (113) | Emellett a Bizottságnak értékelnie kell, hogy az intézkedés torzítja-e a versenyt, vagy fenyeget-e a verseny torzításával, amennyiben érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A nyersanyagpiaci hatások helyben, és mivel a pelletet importálják, többnyire Európán kívül érvényesülnek. A tagállamok közötti kereskedelem befolyásolása mindenesetre korlátozott mértékű lenne. |
| --- | --- |

(113)

Emellett a Bizottságnak értékelnie kell, hogy az intézkedés torzítja-e a versenyt, vagy fenyeget-e a verseny torzításával, amennyiben érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A nyersanyagpiaci hatások helyben, és mivel a pelletet importálják, többnyire Európán kívül érvényesülnek. A tagállamok közötti kereskedelem befolyásolása mindenesetre korlátozott mértékű lenne.

| (114) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a lynemouth-i projekthez nyújtott támogatás a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásai mérsékeltek, és a közös érdekű cél (megújuló energiaforrásból nyert villamos energia előállítása, a CO2-kibocsátás csökkentése a villamosenergia-termelésben) eléréséhez való hozzájárulás szempontjából a pozitív hatások meghaladják azokat, így a hatások összesített egyenlege pozitív. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a lynemouth-i projekthez nyújtott támogatás a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásai mérsékeltek, és a közös érdekű cél (megújuló energiaforrásból nyert villamos energia előállítása, a CO2-kibocsátás csökkentése a villamosenergia-termelésben) eléréséhez való hozzájárulás szempontjából a pozitív hatások meghaladják azokat, így a hatások összesített egyenlege pozitív.

2

5.2.8.   Egyéb szempontok – Az EUMSZ 30. és 110. cikkének való megfelelés

Egyéb szempontok – Az EUMSZ 30. és 110. cikkének való megfelelés

| (115) | A megújuló energiaforrásokra kötött CFD-kre vonatkozó határozattal (SA.36196), valamit a FIDeR keretében öt tengeri szélenergia-projekthez (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763, SA.38812) és egy kapcsolt energiatermelésű biomassza-erőmű (SA.38796) részére nyújtott támogatásra vonatkozó határozattal összefüggésben az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy módosítja a villamosenergia-szolgáltatók CFD-kifizetési kötelezettségének számítási módját úgy, hogy az Egyesült Királyságon kívüli tagállamokban termelt és egyesült királyságbeli fogyasztóknak szállított támogatható megújuló energia ne számítson bele a szolgáltatók piaci részesedésébe. |
| --- | --- |

(115)

A megújuló energiaforrásokra kötött CFD-kre vonatkozó határozattal (SA.36196), valamit a FIDeR keretében öt tengeri szélenergia-projekthez (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763, SA.38812) és egy kapcsolt energiatermelésű biomassza-erőmű (SA.38796) részére nyújtott támogatásra vonatkozó határozattal összefüggésben az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy módosítja a villamosenergia-szolgáltatók CFD-kifizetési kötelezettségének számítási módját úgy, hogy az Egyesült Királyságon kívüli tagállamokban termelt és egyesült királyságbeli fogyasztóknak szállított támogatható megújuló energia ne számítson bele a szolgáltatók piaci részesedésébe.

| (116) | Az Egyesült Királyság gondoskodik arról, hogy e mentesség hatálybalépéséig CFD-kifizetésre ne kerüljön sor, vagy ha ez nem lehetséges, olyan mechanizmust vezet be, amelynek keretében a mentesség hatálybalépését megelőzően, de a CFD-kifizetések megkezdését követően importált támogatható megújuló energia után a szolgáltatók visszatérítést kapnak. |
| --- | --- |

(116)

Az Egyesült Királyság gondoskodik arról, hogy e mentesség hatálybalépéséig CFD-kifizetésre ne kerüljön sor, vagy ha ez nem lehetséges, olyan mechanizmust vezet be, amelynek keretében a mentesség hatálybalépését megelőzően, de a CFD-kifizetések megkezdését követően importált támogatható megújuló energia után a szolgáltatók visszatérítést kapnak.

| (117) | A bejelentett intézkedésre a (114) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalás hatálya is kiterjed. |
| --- | --- |

(117)

A bejelentett intézkedésre a (114) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalás hatálya is kiterjed.

| (118) | A (114) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásra tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett támogatási intézkedések finanszírozási mechanizmusa nem alkalmazhat az EUMSZ 30. vagy 110. cikkével ellentétes megszorítást. |
| --- | --- |

(118)

A (114) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásra tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett támogatási intézkedések finanszírozási mechanizmusa nem alkalmazhat az EUMSZ 30. vagy 110. cikkével ellentétes megszorítást.

6.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (119) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett támogatási intézkedés közös érdekű célkitűzés szükséges és arányos megvalósítására irányul a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatással összhangban, és a támogatás ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető a belső piaccal, |
| --- | --- |

(119)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett támogatási intézkedés közös érdekű célkitűzés szükséges és arányos megvalósítására irányul a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatással összhangban, és a támogatás ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető a belső piaccal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Egyesült Királyság által bejelentett támogatási intézkedés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető a belső piaccal.

2. cikk

E határozat címzettje Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 1-jén.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 116., 2015.4.10., 52. o.

1

(2)  A Bizottság e nyolc projekt közül hatra vonatkozóan hozott határozatot. 2014. július 23-án engedélyező határozat született öt tengeri szélenergia-projektre vonatkozóan (az SA.38758., SA.38759., SA.38761., SA.38763. és SA.38812. számú ügy [HL C 393., 2014.11.7., 7. o.], továbbá 2015. január 22-én engedélyező határozat született a teesside-i kapcsolt energiatermelésű biomassza-projektre vonatkozóan [SA. 38796. számú ügy], a határozatot még nem tették közzé).

2

(3)  Az eredeti bejelentésben 75,3 %-os becsült kapacitáskihasználtság szerepelt, amelyet az Egyesült Királyság utólag módosított.

3

(4)  A CFD térítési mechanizmusának részletesebb ismertetése az SA.36196. számú, Villamosenergia-piaci reform – megújuló energiaforrásokra irányuló különbözeti ügylet ügyben hozott bizottsági határozat (C(2014) 5079 final) (17)–(31) preambulumbekezdésében található.

4

Villamosenergia-piaci reform – megújuló energiaforrásokra irányuló különbözeti ügylet

(5)  A programot eredetileg az N504/2000. számú ügyben 2001. február 28-án hozott bizottsági határozattal hagyták jóvá, majd több alkalommal módosították. A programot annak jelenlegi formájában a Bizottság az SA.35565. számú ügyben 2013. április 2-án hozott határozatával (HL C 167., 2013.6.13., 5. o.) hagyta jóvá. A program egyes elemeit ezt követően jóváhagyták Észak-Írországra (SA.36084. számú ügy) és Skóciára (SA.37453. számú ügy) vonatkozóan is.

5

(6)  Az elvárt hozam az ilyen típusú projektek megvalósításához szükséges minimális hozamszint.

6

(7)  Az Egyesült Királyság hatóságai mindezen elemeket „A villamosenergia-termelés költségei” című dokumentumban tették közzé, amely a https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs címen érhető el.

7

(8)  DECC (2013): „A villamosenergia-termelés költségei, 2013. december”, elérhető a következő címen: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs

8

(9)  Elérhető a következő címen: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan

9

(10)  További részletek: www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation.

10

(11)  AEBIOM, Európai bioenergetikai kitekintés (2013).

11

(12)  AEBIOM, Európai bioenergetikai kitekintés (2013).

12

(13)  Elérhető a következő internetes oldalon: https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts

13

(14)  North East Local Enterprise Partnership; North East Chamber of Commerce; UK Trade & Investment.

14

(15)  Friends of the Earth; Natural Resources Defense Council; Fern; Biofuelwatch.

15

(16)  ECOFYS (2014): „Értékelés a CO2-kibocsátás-áthelyezésről az European Panel Federation számára – A faburkolatipar és a CO2-kibocsátás-áthelyezési jegyzék 2015–2019. évi kritériumai”.

16

2

2

(17)  A következetesség kedvéért a rostfapiaccal és az USA délkeleti részének piacával kapcsolatos valamennyi adat nyerstonnában (GT) szerepel. A számítások minden esetben az 1 száraztonna = 2,15 nyerstonna átváltási tényezőt veszik figyelembe.

17

(18)  Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik, and Kenneth E. Skogn (2014): „Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S. South”. Elérhető a következő címen: http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281 A jelentést a vizsgálat nyitó szakaszában több érdekelt fél is benyújtotta.

18

(19)  Abt és szerzőtársai (2014).

19

(20)  RWE Group; EDF; Lynemouth Power LTD; Renewable Energy Association; Port of Tyne; Dong Energy; Energy UK; US Pellets Association; Canada Pellet Association; Enviva; Doosan; European Pellet Council.

20

(21)  Pöyry: The Risk of Indirect Wood Use Change, Final Report Prepared for Energie Nederland. 2014. július.

21

(22)  Oxera, Parsons, Brinckerhoff and Ramboll.

22

(23)  AEBIOM, 2013.

23

(24)  Az Egyesült Királyság adatai.

24

(*1)  Üzleti titok.

*1

(25)  Lásd még az SA.38758., SA.38759., SA.38761., SA.38763. és SA.38812. számú ügyeket, továbbá az SA. 38796. számú ügyet (a határozatot még nem tették közzé), amelyeknél a kedvezményezett hasonló CFD-támogatásban részesül.

25

(26)  
  HL C 200., 2014.6.28., 1. o.

26

(27)  Lásd az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelvét (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.) és az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelvét (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.), valamint a COM/2011/0885 final közleményt.

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/75/EU irányelve (2010. november 24.) az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

28

(29)  
  HL C 393., 2014.11.7., 2. o.

29

(30)  Lásd például az SA.38758., SA.38759., SA.38761., SA.38763. és SA.38812. számú ügyben hozott határozatot, továbbá az SA. 38796. számú ügyben hozott határozatot (a határozatot még nem tették közzé).

30

(31)  A projekttel kapcsolatban a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét részletesebben lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (20)–(33) preambulumbekezdésében.

31

(32)  Lásd például a megújuló energiára vonatkozó kötelezettségvállalási programot – SA.35565. (HL C 167., 2013.6.13., 5. o.).

32

(33)  E feltevések összhangban állnak a Société Générale beadványában szolgáltatott adatokkal (lásd a fenti (53) preambulumbekezdést).

33

(34)  Lásd például az eljárás megindításáról szóló határozat 2. ábráját (HL C 116., 2015.4.10., 52. o.).

34

---

| 2017.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/87

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1437 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. augusztus 4.)

az afrikai sertéspestis cseh köztársaságbeli előfordulásával összefüggő egyes védekezési intézkedésekről

(az értesítés a C(2017) 5418. számú dokumentummal történt)

(Csak a cseh nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az afrikai sertéspestis a házisertéseket és a vaddisznókat sújtó fertőző vírusos betegség, amely súlyosan érintheti a sertéstenyésztés jövedelmezőségét, megzavarva az Unión belüli kereskedelmet és a harmadik országokba irányuló exportot. |
| --- | --- |

(1)

Az afrikai sertéspestis a házisertéseket és a vaddisznókat sújtó fertőző vírusos betegség, amely súlyosan érintheti a sertéstenyésztés jövedelmezőségét, megzavarva az Unión belüli kereskedelmet és a harmadik országokba irányuló exportot.

| (2) | Afrikai sertéspestis kitörése esetén fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más sertéstenyésztő gazdaságokra, illetve vaddisznókra is átterjed. Ennek következtében – az élő sertések vagy az azokból előállított termékek kereskedelme révén – átterjedhet egyik tagállamból a másikba, vagy harmadik országokba is. |
| --- | --- |

(2)

Afrikai sertéspestis kitörése esetén fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más sertéstenyésztő gazdaságokra, illetve vaddisznókra is átterjed. Ennek következtében – az élő sertések vagy az azokból előállított termékek kereskedelme révén – átterjedhet egyik tagállamból a másikba, vagy harmadik országokba is.

| (3) | A 2002/60/EK tanácsi irányelv (3) az Unió területén alkalmazandó minimumintézkedéseket határoz meg az afrikai sertéspestis elleni védekezés érdekében. A 2002/60/EK irányelv 15. cikke előírja, hogy ki kell jelölni a fertőzött területet, amint megállapítást nyert, hogy az afrikai sertéspestis egy vagy több esetben vaddisznót fertőzött. |
| --- | --- |

(3)

A 2002/60/EK tanácsi irányelv (3) az Unió területén alkalmazandó minimumintézkedéseket határoz meg az afrikai sertéspestis elleni védekezés érdekében. A 2002/60/EK irányelv 15. cikke előírja, hogy ki kell jelölni a fertőzött területet, amint megállapítást nyert, hogy az afrikai sertéspestis egy vagy több esetben vaddisznót fertőzött.

| (4) | A Cseh Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot az ország területén az afrikai sertéspestissel kapcsolatban jelenleg fennálló helyzetről, és a 2002/60/EK irányelv 15. cikke értelmében kijelölte a fertőzött területet, ahol az irányelv 15. cikkében említett intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(4)

A Cseh Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot az ország területén az afrikai sertéspestissel kapcsolatban jelenleg fennálló helyzetről, és a 2002/60/EK irányelv 15. cikke értelmében kijelölte a fertőzött területet, ahol az irányelv 15. cikkében említett intézkedések alkalmazandók.

| (5) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarását megelőzendő, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve indokolt uniós szinten meghatározni, hogy a Cseh Köztársaság területén mely terület minősül afrikai sertéspestissel fertőzött területnek. |
| --- | --- |

(5)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarását megelőzendő, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve indokolt uniós szinten meghatározni, hogy a Cseh Köztársaság területén mely terület minősül afrikai sertéspestissel fertőzött területnek.

| (6) | Ennek megfelelően e határozat mellékletében fel kell tüntetni a Cseh Köztársaság területén belül a fertőzött területet, és meg kell határozni a szóban forgó körzetek fennállásának időtartamát. |
| --- | --- |

(6)

Ennek megfelelően e határozat mellékletében fel kell tüntetni a Cseh Köztársaság területén belül a fertőzött területet, és meg kell határozni a szóban forgó körzetek fennállásának időtartamát.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Cseh Köztársaság gondoskodik arról, hogy a 2002/60/EK irányelv 15. cikkének megfelelően kijelölt fertőzött terület magában foglalja legalább az e határozat mellékletében fertőzöttként meghatározott területeket.

2. cikk

Ezt a határozatot 2017. szeptember 30-ig kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Tanács 2002/60/EK irányelve (2002. június 27.) az afrikai sertéspestis elleni védekezésre vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról, valamint a fertőző sertésbénulás (Teschen-betegség) és az afrikai sertéspestis tekintetében a 92/119/EGK irányelv módosításáról (HL L 192., 2002.7.20., 27. o.).

3

---

MELLÉKLET

| A Cseh Köztársaság területén fertőzöttnek nyilvánított, az 1. cikkben említett területek | Az alkalmazási időszak vége |
| --- | --- |
| Zlin körzete | 2017. szeptember 30. |

A Cseh Köztársaság területén fertőzöttnek nyilvánított, az 1. cikkben említett területek

Az alkalmazási időszak vége

Zlin körzete

2017. szeptember 30.

---

| 2017.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/89 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/89

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1438 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. augusztus 4.)

az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2017) 5456. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra („Rádióspektrum-határozat”) (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2007/131/EK bizottsági határozat (2) harmonizálja az Unión belül az ultraszéles sávú (UWB) technológiát használó rádióberendezésekre vonatkozó műszaki feltételeket. A határozat biztosítja, hogy a rádióspektrum az Unió egész területén harmonizált feltételek mellett elérhető legyen, megszünteti az UWB-technológia alkalmazásának korlátait, és valódi egységes piacot teremt az UWB-rendszerek számára, ami méretgazdaságossághoz és fogyasztói előnyökhöz vezet. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/131/EK bizottsági határozat (2) harmonizálja az Unión belül az ultraszéles sávú (UWB) technológiát használó rádióberendezésekre vonatkozó műszaki feltételeket. A határozat biztosítja, hogy a rádióspektrum az Unió egész területén harmonizált feltételek mellett elérhető legyen, megszünteti az UWB-technológia alkalmazásának korlátait, és valódi egységes piacot teremt az UWB-rendszerek számára, ami méretgazdaságossághoz és fogyasztói előnyökhöz vezet.

| (2) | A 676/2002/EK határozat értelmében a Bizottság a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (CEPT) állandó megbízást adott a kis hatótávolságú eszközökre vonatkozóan, hogy a kis hatótávolságú eszközökkel kapcsolatos technológiai fejlesztések és az ilyen eszközök piacának alakulása fényében aktualizálja a 2006/771/EK bizottsági határozat (3) mellékletét. A Bizottság 2014. július 2-án az e megbízással kapcsolatos hatodik iránymutató levelében (4) a CEPT-et a kis hatótávolságú eszközökkel kapcsolatos további hatályos határozatok, így például az UWB-technológián alapuló kis hatótávolságú eszközökre vonatkozó 2007/131/EK határozat felülvizsgálatára kérte. |
| --- | --- |

(2)

A 676/2002/EK határozat értelmében a Bizottság a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (CEPT) állandó megbízást adott a kis hatótávolságú eszközökre vonatkozóan, hogy a kis hatótávolságú eszközökkel kapcsolatos technológiai fejlesztések és az ilyen eszközök piacának alakulása fényében aktualizálja a 2006/771/EK bizottsági határozat (3) mellékletét. A Bizottság 2014. július 2-án az e megbízással kapcsolatos hatodik iránymutató levelében (4) a CEPT-et a kis hatótávolságú eszközökkel kapcsolatos további hatályos határozatok, így például az UWB-technológián alapuló kis hatótávolságú eszközökre vonatkozó 2007/131/EK határozat felülvizsgálatára kérte.

| (3) | A CEPT megállapította, hogy az UWB-technológián alapuló, kis hatótávolságú eszközök vonatkozásában a 2007/131/EK határozatban a harmonizált szabványokra való hivatkozások némelyikét aktualizálni kell. |
| --- | --- |

(3)

A CEPT megállapította, hogy az UWB-technológián alapuló, kis hatótávolságú eszközök vonatkozásában a 2007/131/EK határozatban a harmonizált szabványokra való hivatkozások némelyikét aktualizálni kell.

| (4) | Ezért a 2007/131/EK határozatot módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a 2007/131/EK határozatot módosítani kell.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Rádióspektrum-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Rádióspektrum-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/131/EK határozat 11. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„11.   »teljes spektrális teljesítménysűrűség«: az átlagos spektrális teljesítménysűrűség-értékek átlaga, amelyeket a mérési elrendezés körül legalább 15 fokos felbontással mértek. A részletes mérési összeállítást az ETSI EN 302 065-4 szabvány tartalmazza;”.

A melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről

Mariya GABRIEL

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2007/131/EK határozata (2007. február 21.) az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről (HL L 55., 2007.2.23., 33. o.).

2

(3)  A Bizottság 2006/771/EK határozata (2006. november 9.) a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról (HL L 312., 2006.11.11., 66. o.).

3

(4)  RSCOM 13-78rev2.

4

---

MELLÉKLET

A 2007/131/EK határozat melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5.1. pont a következőképpen módosul:






  a) | Az első albekezdésben az első franciabekezdésen belüli második franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „— | Az adóberendezésnek 10 dB dinamikatartományú TPC-t kell alkalmaznia, az anyagérzékelő eszközökre vonatkozó EN 302 065-4 harmonizált ETSI-szabványban meghatározottak szerint.”. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 5.1. pont a következőképpen módosul:

a)

Az első albekezdésben az első franciabekezdésen belüli második franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—

Az adóberendezésnek 10 dB dinamikatartományú TPC-t kell alkalmaznia, az anyagérzékelő eszközökre vonatkozó EN 302 065-4 harmonizált ETSI-szabványban meghatározottak szerint.”.

| b) | A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Az e határozat keretében engedélyezett anyagérzékelő eszközök által kibocsátott sugárzásnak minimálisnak kell lennie, és semmilyen esetben sem lépheti túl az alábbi táblázat EIRP-sűrűség határértékeit. Nem helyhez kötött telepítés (B. alkalmazás) esetében az alábbi táblázat határértékeinek teljesülését a vizsgált anyag reprezentatív szerkezetére (pl. az EN 302 065-4 ETSI-szabványban meghatározott mintafalra) helyezett eszközzel kell biztosítani.”. |
| --- | --- |

b)

A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az e határozat keretében engedélyezett anyagérzékelő eszközök által kibocsátott sugárzásnak minimálisnak kell lennie, és semmilyen esetben sem lépheti túl az alábbi táblázat EIRP-sűrűség határértékeit. Nem helyhez kötött telepítés (B. alkalmazás) esetében az alábbi táblázat határértékeinek teljesülését a vizsgált anyag reprezentatív szerkezetére (pl. az EN 302 065-4 ETSI-szabványban meghatározott mintafalra) helyezett eszközzel kell biztosítani.”.

| c) | A táblázathoz tartozó 1. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Az EN 302 065-4 harmonizált ETSI-szabványban leírt »Listen Before Talk« (LBT) mechanizmust alkalmazó eszközök a 2,5 GHz-től 2,69 GHz-ig és a 2,9 GHz-től 3,4 GHz-ig terjedő frekvenciatartományban – 50 dBm/MHz legnagyobb átlagos spektrális teljesítménysűrűséggel működhetnek.”. |
| --- | --- | --- |

c)

A táblázathoz tartozó 1. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

| 2. | Az 5.2. pont a következőképpen módosul:






  a) | A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | A BMA-eszközök által kibocsátott sugárzásnak minimálisnak kell lennie, és semmilyen esetben sem lépheti túl az alábbi táblázat maximális teljesítmény-határértékeit az EN 302 065-4 ETSI-szabványban meghatározott mintafalra helyezett BMA-eszköz esetében.”. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az 5.2. pont a következőképpen módosul:

a)

A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.

| b) | A táblázathoz tartozó 1. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Az EN 302 065-4 harmonizált ETSI-szabványban leírt »Listen Before Talk« (LBT) mechanizmust alkalmazó eszközök az 1,215 GHz-től 1,73 GHz-ig terjedő frekvenciatartományban – 70 dBm/MHz legnagyobb átlagos spektrális teljesítménysűrűséggel, a 2,5 GHz-től 2,69 GHz-ig és a 2,7 GHz-től 3,4 GHz-ig terjedő frekvenciatartományban – 50 dBm/MHz legnagyobb átlagos spektrális teljesítménysűrűséggel működhetnek.”. |
| --- | --- | --- |

b)

A táblázathoz tartozó 1. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

---

Helyesbítések

| 2017.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/91 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/91

---

Helyesbítés a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről és a 2011/137/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. július 31-i (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 206., 2015. augusztus 1.
  )

A 37. oldalon, a 7. cikkben:

a következő szövegrész:

„7. cikk

(1)   Az a tagállam, amely valamely jegyzékbe vett hajó lobogó szerinti állama, utasítja a szóban forgó hajót, hogy a fedélzetére ne rakodja fel, ne szállítsa, illetve ne rakodja ki a Líbiából jogellenesen kivitt nyersolajat, amennyiben a líbiai kormány kapcsolattartó pontjától nem érkezik a 2146 (2014) ENSZ BT-határozat 3. pontjában említettek szerinti utasítás.

(2)   A tagállamok a jegyzékbe vett hajóktól megtagadják a kikötőikbe való belépést, kivéve, ha a belépés az ellenőrzés céljából, valamely veszélyhelyzet esetén, vagy a Líbiába való visszatérés esetén szükséges.

(3)   A tagállamok állampolgárainak vagy a tagállamok területéről tilos ellátási szolgáltatást – így például üzemanyag-ellátást vagy ellátmányozást – nyújtani a jegyzékbe vett hajók számára, illetve bármely más módon kiszolgálni őket.

(4)   A (3) bekezdés nem alkalmazandó, amennyiben az adott tagállam illetékes hatósága azt állapítja meg, hogy e szolgáltatások nyújtása humanitárius okokból szükséges, vagy hogy a hajó visszatér Líbiába. Az érintett tagállam értesíti a bizottságot ezekről az engedélyekről.

(5)   A tagállamok állampolgárainak vagy a tagállamok területéről tilos pénzügyi tranzakciókat végezni a jegyzékbe vett hajók fedélzetén lévő, Líbiából jogellenesen kivitt nyersolaj vonatkozásában.

(6)   Az V. mellékletben szerepelnek az e cikk (1), (2), (3) és (5) bekezdésében említett, a bizottság által a 2146 (2014) ENSZ BT-határozat 11. pontjának megfelelően jegyzékbe vett hajók.”

helyesen:

„7. cikk

(1)   Amennyiben a bizottság a jegyzékbe vételkor így rendelkezik, az a tagállam, amely valamely jegyzékbe vett hajó lobogó szerinti állama, utasítja a szóban forgó hajót, hogy a fedélzetére ne rakodja fel, ne szállítsa, illetve ne rakodja ki a Líbiából jogellenesen kivitt nyersolajat, amennyiben a líbiai kormány kapcsolattartó pontjától nem érkezik a 2146 (2014) ENSZ BT-határozat 3. pontjában említettek szerinti utasítás.

(2)   Amennyiben a bizottság a jegyzékbe vételkor így rendelkezik, a tagállamok a jegyzékbe vett hajóktól megtagadják a kikötőikbe való belépést, kivéve, ha a belépés az ellenőrzés céljából, valamely veszélyhelyzet esetén, vagy a Líbiába való visszatérés esetén szükséges.

(3)   Amennyiben a bizottság a jegyzékbe vételkor így rendelkezik, a tagállamok állampolgárainak vagy a tagállamok területéről tilos ellátási szolgáltatást – így például üzemanyag-ellátást vagy ellátmányozást – nyújtani a jegyzékbe vett hajók számára, illetve bármely más módon kiszolgálni őket.

(4)   A (3) bekezdés nem alkalmazandó, amennyiben az adott tagállam illetékes hatósága azt állapítja meg, hogy e szolgáltatások nyújtása humanitárius okokból szükséges, vagy hogy a hajó visszatér Líbiába. Az érintett tagállam értesíti a bizottságot ezekről az engedélyekről.

(5)   Amennyiben a bizottság a jegyzékbe vételkor így rendelkezik, a tagállamok állampolgárainak és a joghatóságuk alá tartozó szervezeteknek, illetve a tagállamok területéről tilos pénzügyi tranzakciókat végezni a jegyzékbe vett hajók fedélzetén lévő, Líbiából jogellenesen kivitt nyersolaj vonatkozásában.

(6)   Az V. mellékletben szerepelnek az e cikk (1), (2), (3) és (5) bekezdésében említett, a bizottság által a 2146 (2014) ENSZ BT-határozat 11. pontjának megfelelően jegyzékbe vett hajók.”

---

| 2017.8.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/92

---

Helyesbítés az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 347., 2013. december 20.
  )

A 928. oldalon, a 3. cikk (2) bekezdése a) pontjában:

a következő szövegrész:

„[...] a 6. cikkben meghatározottak szerint a kockázatelemzéseik összefoglalóját [...]”

helyesen:

„[...] a 6. cikkben meghatározottak szerint a kockázatértékeléseik összefoglalóját [...]”.

A 930. oldalon, a 6. cikk a) pontjában:

a következő szövegrész:

„
  2015. december 22-ig azt követően pedig háromévente benyújtják a Bizottságnak nemzeti vagy a megfelelő szubnacionális szintű kockázatelemzéseik releváns elemeinek összefoglalóját;”

helyesen:

„nemzeti vagy megfelelő szubnacionális szintű kockázatértékeléseket dolgoznak ki és azok releváns elemeinek összefoglalóját benyújtják a Bizottságnak 2015. december 22-ig, azt követően pedig háromévente;”.

---