# Euroopa Liidu L 199/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 199 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik29. juuli 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 199

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik29. juuli 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise Kosovo liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu jõustumise kohta (
  *1
  ) | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2017/1398, 25. juuli 2017, millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 seoses teatavate kalapüügivõimalustega | 2 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/1399, 28. juuli 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa ning komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses kaaliumpolüaspartaadiga (
  1
  ) | 8 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2017/1400, 4. juuli 2017, millega täiendavalt pikendatakse rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni ametiaega | 12 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2017/1401, 18. juuli 2017, millega pikendatakse Liibüas läbiviidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) juhi volitusi (EUBAM Libya/1/2017) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1402, 28. juuli 2017, millega kiidetakse heaks BMW AG vabakäigufunktsioon kui uuenduslik tehniline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  ) | 14 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2017/1403, 23. juuni 2017, millega muudetakse otsust EKP/2012/6 TARGET2-Securities juhatuse asutamise kohta (EKP/2017/20) | 24 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2017/1404, 23. juuni 2017, millega muudetakse suunist EKP/2012/13 TARGET2-Securities kohta (EKP/2017/19) | 26 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise Kosovo liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu jõustumise kohta (
  *1
  )

*1

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2017/1398, 25. juuli 2017, millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 seoses teatavate kalapüügivõimalustega

2

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/1399, 28. juuli 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa ning komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses kaaliumpolüaspartaadiga (
  1
  )

1

8

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2017/1400, 4. juuli 2017, millega täiendavalt pikendatakse rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni ametiaega

12

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2017/1401, 18. juuli 2017, millega pikendatakse Liibüas läbiviidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) juhi volitusi (EUBAM Libya/1/2017)

13

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1402, 28. juuli 2017, millega kiidetakse heaks BMW AG vabakäigufunktsioon kui uuenduslik tehniline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  )

2

1

14

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2017/1403, 23. juuni 2017, millega muudetakse otsust EKP/2012/6 TARGET2-Securities juhatuse asutamise kohta (EKP/2017/20)

24

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2017/1404, 23. juuni 2017, millega muudetakse suunist EKP/2012/13 TARGET2-Securities kohta (EKP/2017/19)

26

| | |
| --- | --- |
| | (*1)   Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/99 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta. |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(*1)   Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/99 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/1

---

Teave Euroopa Liidu ja Kosovo (*1) vahelise Kosovo liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitleva raamlepingu jõustumise kohta

Kuna eespool nimetatud lepingu jõustumiseks vajalikud menetlused viidi 20. juulil 2017 lõpule, jõustub kõnealune leping 1. augustil 2017 selle artikli 10 kohaselt.

---

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/99 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

---

MÄÄRUSED

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/2

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/1398,

25. juuli 2017,

millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 seoses teatavate kalapüügivõimalustega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (1) määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2017/127 (1) määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu.

| (2) | Erand, millega lubatakse huntahvenat püüda teatavat liiki püügivahenditega, on seotud nende vahendite abil püütud saagi varasemate andmetega. Tuleks täpsustada, et erand säilib kalalaevade asendamisel, tagades seejuures, et erandiga hõlmatud laevade arv ja nende kogupüügivõimsus ei suurene. |
| --- | --- |

(2)

Erand, millega lubatakse huntahvenat püüda teatavat liiki püügivahenditega, on seotud nende vahendite abil püütud saagi varasemate andmetega. Tuleks täpsustada, et erand säilib kalalaevade asendamisel, tagades seejuures, et erandiga hõlmatud laevade arv ja nende kogupüügivõimsus ei suurene.

| (3) | 2017. aastal muutis Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) oma nõuandes ja 2016. aasta võrdlusalusele tuginedes tobiavarude majandamise piirkondi. Tobiavarude majandamise piirkond 3r asub enamjaolt Norra vetes, kuigi osa sellest on ka liidu vetes, kusjuures mõned olulised kalapüügipiirkonnad hõlmavad nii majandamispiirkonda 2r kui ka 3r. On asjakohane tagada, et liidu kalalaevadel oleks juurdepääs majandamispiirkonnas 3r asuvate liidu vete tobiavarudele. Majandamispiirkonna 2r jaoks kehtestatud kalapüügivõimalused peaksid seega hõlmama ka majandamispiirkonnas 3r asuvaid liidu vesi. |
| --- | --- |

(3)

2017. aastal muutis Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) oma nõuandes ja 2016. aasta võrdlusalusele tuginedes tobiavarude majandamise piirkondi. Tobiavarude majandamise piirkond 3r asub enamjaolt Norra vetes, kuigi osa sellest on ka liidu vetes, kusjuures mõned olulised kalapüügipiirkonnad hõlmavad nii majandamispiirkonda 2r kui ka 3r. On asjakohane tagada, et liidu kalalaevadel oleks juurdepääs majandamispiirkonnas 3r asuvate liidu vete tobiavarudele. Majandamispiirkonna 2r jaoks kehtestatud kalapüügivõimalused peaksid seega hõlmama ka majandamispiirkonnas 3r asuvaid liidu vesi.

| (4) | 27. märtsil 2017 avaldas ICES nõuande hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püügi kohta ICESi IVa rajooni idaosas ja ICESi alarajoonis 20 (Põhjamere põhjaosa, Norra süvik ja Skagerrak). Kõnealuse nõuande põhjal ja pärast Norraga konsulteerimist on asjakohane määrata Skagerrakis liidule eraldatavaks hariliku süvameregarneeli kvoodiks 3 856 tonni ja muuta liidu kvooti Norra süvikus. |
| --- | --- |

(4)

27. märtsil 2017 avaldas ICES nõuande hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püügi kohta ICESi IVa rajooni idaosas ja ICESi alarajoonis 20 (Põhjamere põhjaosa, Norra süvik ja Skagerrak). Kõnealuse nõuande põhjal ja pärast Norraga konsulteerimist on asjakohane määrata Skagerrakis liidule eraldatavaks hariliku süvameregarneeli kvoodiks 3 856 tonni ja muuta liidu kvooti Norra süvikus.

| (5) | Varasematel aastatel on kehtestatud kilu (Sprattus sprattus) lubatud kogupüük Põhjamerel kalendriaasta kaupa, samas kui ICES avaldab nõuandeid ajavahemikuks jooksva aasta 1. juulist kuni järgneva aasta 30. juunini. Need ajavahemikud tuleks kooskõlastada nii, et lubatud kogupüügi ja ICESi nõuannete ajavahemikud langeks omavahel kokku. Erandkorras ja üksnes nimetatud ülemineku eesmärgil tuleks kilu lubatud kogupüüki muuta selliselt, et see hõlmaks 18 kuu pikkust ajavahemikku, mis lõpeb 30. juunil 2018. Kõik järgnevad kalapüügivõimalused tuleks määrata kindlaks vastavalt ICESi nõuannetega hõlmatud ajavahemikele. |
| --- | --- |

(5)

Varasematel aastatel on kehtestatud kilu (Sprattus sprattus) lubatud kogupüük Põhjamerel kalendriaasta kaupa, samas kui ICES avaldab nõuandeid ajavahemikuks jooksva aasta 1. juulist kuni järgneva aasta 30. juunini. Need ajavahemikud tuleks kooskõlastada nii, et lubatud kogupüügi ja ICESi nõuannete ajavahemikud langeks omavahel kokku. Erandkorras ja üksnes nimetatud ülemineku eesmärgil tuleks kilu lubatud kogupüüki muuta selliselt, et see hõlmaks 18 kuu pikkust ajavahemikku, mis lõpeb 30. juunil 2018. Kõik järgnevad kalapüügivõimalused tuleks määrata kindlaks vastavalt ICESi nõuannetega hõlmatud ajavahemikele.

| (6) | Määruses (EL) 2017/127 oli 2017. aasta esimeseks poolaastaks kehtestatud kilu lubatud kogupüügiks 33 830 tonni. ICESi nõuandel on ajavahemiku 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 püüginorm kuni 170 387 tonni. Seega tuleks kilu lubatud kogupüük 18 kuuks kehtestada nii, et see hõlmaks 2017. aasta esimese poolaasta tegelikku püüki (määruse (EL) 2017/127 lubatud kogupüügi piirides) ning järelejäänud 12 kuuks (st 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018) ICESi nõuandes soovitatud püügimahtu. |
| --- | --- |

(6)

Määruses (EL) 2017/127 oli 2017. aasta esimeseks poolaastaks kehtestatud kilu lubatud kogupüügiks 33 830 tonni. ICESi nõuandel on ajavahemiku 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 püüginorm kuni 170 387 tonni. Seega tuleks kilu lubatud kogupüük 18 kuuks kehtestada nii, et see hõlmaks 2017. aasta esimese poolaasta tegelikku püüki (määruse (EL) 2017/127 lubatud kogupüügi piirides) ning järelejäänud 12 kuuks (st 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018) ICESi nõuandes soovitatud püügimahtu.

| (7) | Nõukogu määrusega (EL) 2017/595 (2) jäeti välja tabel hariliku soomuslesta (Limanda limanda) ja lesta (Platichthys flesus) püügi võimaluste kohta liidu vetes ICESi IIa rajoonis ja IV alapiirkonnas, mis on sätestatud määruse (EL) 2017/127 IA lisas. Seetõttu on asjakohane jätta harilik soomuslest välja määruse (EL) 2017/127 IA lisa joonealustest märkustest, milles osutatakse harilikule soomuslestale kui seotud kaaspüügi liigile. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu määrusega (EL) 2017/595 (2) jäeti välja tabel hariliku soomuslesta (Limanda limanda) ja lesta (Platichthys flesus) püügi võimaluste kohta liidu vetes ICESi IIa rajoonis ja IV alapiirkonnas, mis on sätestatud määruse (EL) 2017/127 IA lisas. Seetõttu on asjakohane jätta harilik soomuslest välja määruse (EL) 2017/127 IA lisa joonealustest märkustest, milles osutatakse harilikule soomuslestale kui seotud kaaspüügi liigile.

| (8) | Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) soovituses 1:2014 keelati 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2014 meriahvena (Sebastes mentella) püük ICESi I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes. Pärast nimetatud ajavahemikku lõppu muutus soovituse keeld kehtetuks. Seega tuleks kalapüügivõimalusi muuta nii, et lubatud oleks meriahvena püük kogu 2017. aasta vältel. |
| --- | --- |

(8)

Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) soovituses 1:2014 keelati 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2014 meriahvena (Sebastes mentella) püük ICESi I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes. Pärast nimetatud ajavahemikku lõppu muutus soovituse keeld kehtetuks. Seega tuleks kalapüügivõimalusi muuta nii, et lubatud oleks meriahvena püük kogu 2017. aasta vältel.

| (9) | 2016. aastal peetud aastakoosolekul võttis Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) vastu soovituse 16–05 („soovitus 16–05“), milles määras Vahemeres püütava mõõkkala (Xiphias gladius) lubatud kogupüügiks 10 500 tonni; samuti moodustati Vahemeres püütava mõõkkala lubatud kogupüügi õiglase ja võrdse jaotamise kava koostamiseks töörühm, et määrata kindlaks konventsiooniosaliste 2017. aasta kvoodid ja luua lubatud kogupüügi haldamise mehhanism. |
| --- | --- |

(9)

2016. aastal peetud aastakoosolekul võttis Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) vastu soovituse 16–05 („soovitus 16–05“), milles määras Vahemeres püütava mõõkkala (Xiphias gladius) lubatud kogupüügiks 10 500 tonni; samuti moodustati Vahemeres püütava mõõkkala lubatud kogupüügi õiglase ja võrdse jaotamise kava koostamiseks töörühm, et määrata kindlaks konventsiooniosaliste 2017. aasta kvoodid ja luua lubatud kogupüügi haldamise mehhanism.

| (10) | Liit kinnitas ICCATi sekretariaadile adresseeritud 23. detsembri 2016. aasta kirjas, et ta hakkab soovitust 16–05 rakendama alates 1. jaanuarist 2017. Eelkõige kinnitas liit, et ta rakendab alates 2017. aastast soovituse 16–05 punktis 11 osutatud Vahemeres püütava mõõkkalaga seotud keeluaega ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini. Seetõttu on asjakohane kehtestada selline keeluaeg tingimusena, mis on olemuslikult seotud Vahemeres püütava mõõkkala püügi võimaluste kehtestamise ja jaotamisega. |
| --- | --- |

(10)

Liit kinnitas ICCATi sekretariaadile adresseeritud 23. detsembri 2016. aasta kirjas, et ta hakkab soovitust 16–05 rakendama alates 1. jaanuarist 2017. Eelkõige kinnitas liit, et ta rakendab alates 2017. aastast soovituse 16–05 punktis 11 osutatud Vahemeres püütava mõõkkalaga seotud keeluaega ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini. Seetõttu on asjakohane kehtestada selline keeluaeg tingimusena, mis on olemuslikult seotud Vahemeres püütava mõõkkala püügi võimaluste kehtestamise ja jaotamisega.

| (11) | Soovituse 16–05 alusel moodustatud töörühm kohtus 20.–22. veebruaril 2017 ja tegi jaotamispõhimõtete ettepaneku ning kompromissettepaneku 2017. aasta kvoodi kasutuselevõtu haldamiseks. Nimetatud kompromissi raames määrati liidu osaks 70,756 % ICCATi lubatud kogupüügist, mis on 2017. aastal 7 410,48 tonni. Seetõttu on asjakohane rakendada liidu õiguses liidu osa ja määrata kindlaks liikmesriikide kvoodid. Jaotus peaks tuginema varasemale püügikogusele aruandeperioodil 2012–2015. |
| --- | --- |

(11)

Soovituse 16–05 alusel moodustatud töörühm kohtus 20.–22. veebruaril 2017 ja tegi jaotamispõhimõtete ettepaneku ning kompromissettepaneku 2017. aasta kvoodi kasutuselevõtu haldamiseks. Nimetatud kompromissi raames määrati liidu osaks 70,756 % ICCATi lubatud kogupüügist, mis on 2017. aastal 7 410,48 tonni. Seetõttu on asjakohane rakendada liidu õiguses liidu osa ja määrata kindlaks liikmesriikide kvoodid. Jaotus peaks tuginema varasemale püügikogusele aruandeperioodil 2012–2015.

| (12) | Määruses (EL) 2017/127 sätestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017. Käesoleva muutmismääruse sätted, mis käsitlevad püügi piirnorme, peaksid seetõttu samuti kohalduma alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud. |
| --- | --- |

(12)

Määruses (EL) 2017/127 sätestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017. Käesoleva muutmismääruse sätted, mis käsitlevad püügi piirnorme, peaksid seetõttu samuti kohalduma alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud.

| (13) | Määrust (EL) 2017/127 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(13)

Määrust (EL) 2017/127 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2017/127 muutmine

Määrust (EL) 2017/127 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 9 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Eespool nimetatud erandeid kohaldatakse selliste liidu kalalaevade suhtes, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud huntahvena püük punktis b õngekonksude ja -nööridega ning punktis c vainakkevõrkudega. Liidu kalalaeva asendamise korral võivad liikmesriigid lubada erandi kohaldamist teise kalalaeva suhtes, tingimusel et nende liidu kalalaevade arv, mille suhtes käesolevat erandit kohaldatakse, ega nende kogupüügivõimsus ei suurene.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 9 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Eespool nimetatud erandeid kohaldatakse selliste liidu kalalaevade suhtes, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud huntahvena püük punktis b õngekonksude ja -nööridega ning punktis c vainakkevõrkudega. Liidu kalalaeva asendamise korral võivad liikmesriigid lubada erandi kohaldamist teise kalalaeva suhtes, tingimusel et nende liidu kalalaevade arv, mille suhtes käesolevat erandit kohaldatakse, ega nende kogupüügivõimsus ei suurene.“

| 2) | Määruse (EL) 2017/127 IA ja ID lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2)

Määruse (EL) 2017/127 IA ja ID lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MAASIKAS

---

(1)  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/595, millega muudetakse määrust (EL) 2017/127 seoses teatavate kalapüügivõimalustega (ELT L 81, 28.3.2017, lk 6).

2

---

LISA

1.

| a) | tabel, milles on tobia ja seotud kaaspüügi püügi võimalused IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:












  „Liik: | tobias ja seotud kaaspüük

  Ammodytes spp. | Püügipiirkond: | IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | 458 552  (2) | | |
| Ühendkuningriik | 10 024  (2) | | |
| Saksamaa | 701 (2) | | |
| Rootsi | 16 838  (2) | | |
| Liit | 486 115 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 486 115 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Eritingimus:

  eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamise piirkondades:





















  Püügipiirkond | : | tobiavarude majandamise piirkondade liidu veed |

a)

tabel, milles on tobia ja seotud kaaspüügi püügi võimalused IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:

„Liik:

tobias ja seotud kaaspüük

Ammodytes spp.

Püügipiirkond:

IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (1)

Taani

458 552  (2)

Ühendkuningriik

10 024  (2)

Saksamaa

701 (2)

Rootsi

16 838  (2)

Liit

486 115

Lubatud kogupüük (TAC)

486 115

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamise piirkondades:

Püügipiirkond

:

tobiavarude majandamise piirkondade liidu veed

1r

2r ja 3r

4

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R) 2r; (SAN/234_3R) 3r;

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Taani

241 443

165 965

50 979

0

165

0

Ühendkuningriik

5 278

3 628

1 114

0

4

0

Saksamaa

369

254

78

0

0

0

Rootsi

8 866

6 094

1 872

0

6

0

Liit

255 956

175 941

54 043

0

175

0

Kokku

255 956

175 941

54 043

0

175

0“;

| b) | tabel, milles on esitatud hariliku süvameregarneeli püügi võimalused IIIa püügipiirkonnas, asendatakse järgmisega:










  „Liik: | harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | 2 506 | | |
| Rootsi | 1 350 | | |
| Liit | 3 856 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 7 221 | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.“; |

b)

tabel, milles on esitatud hariliku süvameregarneeli püügi võimalused IIIa püügipiirkonnas, asendatakse järgmisega:

„Liik:

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

IIIa püügipiirkond

(PRA/03A.)

Taani

2 506

Rootsi

1 350

Liit

3 856

Lubatud kogupüük (TAC)

7 221

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.“;

| c) | tabel, milles on esitatud hariliku süvameregarneeli püügi võimalused Norra vetes lõuna pool 62° N, asendatakse järgmisega:










  „Liik: | harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N
  (PRA/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | 211 | | |
| Rootsi | 123 (3) | | |
| Liit | 334 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

c)

tabel, milles on esitatud hariliku süvameregarneeli püügi võimalused Norra vetes lõuna pool 62° N, asendatakse järgmisega:

„Liik:

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

Norra veed lõuna pool 62° N

(PRA/04-N.)

Taani

211

Rootsi

123 (3)

Liit

334

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| d) | tabel, milles on esitatud kilu ja seotud kaaspüügi püügi võimalused IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:










  „Liik: | kilu ja seotud kaaspüük

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 890  (4)
   (6) | | |
| Taani | 149 592  (4)
   (6) | | |
| Saksamaa | 1 890  (4)
   (6) | | |
| Prantsusmaa | 1 890  (4)
   (6) | | |
| Madalmaad | 1 890  (4)
   (6) | | |
| Rootsi | 1 995  (4)
   (6)
   (7) | | |
| Ühendkuningriik | 6 264  (4)
   (6) | | |
| Liit | 165 411  (4) | | |
| Norra | 10 000  (5) | | |
| Fääri saared | 1 000  (5)
   (8) | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 176 411  (4) | | Analüütiline TAC |

d)

tabel, milles on esitatud kilu ja seotud kaaspüügi püügi võimalused IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes, asendatakse järgmisega:

„Liik:

kilu ja seotud kaaspüük

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

(SPR/2AC4-C)

Belgia

1 890  (4)
   (6)

Taani

149 592  (4)
   (6)

Saksamaa

1 890  (4)
   (6)

Prantsusmaa

1 890  (4)
   (6)

Madalmaad

1 890  (4)
   (6)

Rootsi

1 995  (4)
   (6)
   (7)

Ühendkuningriik

6 264  (4)
   (6)

Liit

165 411  (4)

Norra

10 000  (5)

Fääri saared

1 000  (5)
   (8)

Lubatud kogupüük (TAC)

176 411  (4)

| e) | tabelis, milles on esitatud kilu ja seotud kaaspüügi püügi võimalused IIIa püügipiirkonnas, asendatakse joonealune märkus 1 järgmisega:






  „(1) | Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib merlangi ja kilttursa kaaspüük moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*03A.). Kui liikmesriik kasutab seda sätet nimetatud püügipiirkonna kaaspüügi liikide suhtes, ei tohi see liikmesriik kasutada liikidevahelise paindlikkuse sätteid selle liigi kaaspüügi suhtes.“; |
| --- | --- | --- |

e)

tabelis, milles on esitatud kilu ja seotud kaaspüügi püügi võimalused IIIa püügipiirkonnas, asendatakse joonealune märkus 1 järgmisega:

„(1)

1

Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib merlangi ja kilttursa kaaspüük moodustada kuni 5 % kvoodist (OTH/*03A.). Kui liikmesriik kasutab seda sätet nimetatud püügipiirkonna kaaspüügi liikide suhtes, ei tohi see liikmesriik kasutada liikidevahelise paindlikkuse sätteid selle liigi kaaspüügi suhtes.“;

| f) | tabel, milles on esitatud meriahvena püügivõimalused I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega:










  „Liik: | meriahven

  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liit | Kehtestatakse hiljem (9)
   (10) | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 8 000  (11) | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

f)

tabel, milles on esitatud meriahvena püügivõimalused I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega:

„Liik:

„Liik:

meriahven

Sebastes spp.

Sebastes

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(RED/1/2INT)

Liit

Kehtestatakse hiljem (9)
   (10)

9

10

Lubatud kogupüük (TAC)

8 000  (11)

11

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

2.

| „Liik: | mõõkkala

  Xiphias gladius | Püügipiirkond: | Vahemeri
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horvaatia | 16 (12) | | |
| Küpros | 59 (12) | | |
| Hispaania | 1 822,49  (12) | | |
| Prantsusmaa | 127,02 (12) | | |
| Kreeka | 1 206,45  (12) | | |
| Itaalia | 3 736,26  (12) | | |
| Malta | 443,26 (12) | | |
| Liit | 7 410,48  (12) | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 10 500 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

„Liik:

mõõkkala

Xiphias gladius

Püügipiirkond:

Vahemeri

(SWO/MED)

Horvaatia

16 (12)

Küpros

59 (12)

Hispaania

1 822,49  (12)

Prantsusmaa

127,02 (12)

Kreeka

1 206,45  (12)

Itaalia

3 736,26  (12)

Malta

443,26 (12)

Liit

7 410,48  (12)

Lubatud kogupüük (TAC)

10 500

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

---

(1)  Välja arvatud veed, mis asuvad kuni kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula juures.

1

(2)  Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük moodustada kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4). Kui liikmesriik kasutab seda sätet nimetatud püügi kaaspüügi liikide suhtes, ei tohi see liikmesriik kasutada liikidevahelise paindlikkuse sätteid selle liigi kaaspüügi suhtes.

2

(3)  Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.“;

3

(4)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. jaanuarist 2017 kuni 30. juunini 2018.

4

(5)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018.

5

(6)  Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib merlangi kaaspüük moodustada kuni 2 % kvoodist ((OTH/*2AC4C). Kui liikmesriik kasutab seda sätet nimetatud püügi kaaspüügi liikide suhtes, ei tohi see liikmesriik kasutada liikidevahelise paindlikkuse sätteid selle liigi kaaspüügi suhtes.

6

(7)  Kaasa arvatud tobias.

7

(8)  Võib sisaldada kuni 4 % heeringa kaaspüüki.“;

8

(9)  Püük lõpetatakse, kui NEAFCi osalised on lubatud kogupüügi täielikult ära kasutanud. Liikmesriigid keelavad alates lõpetamise kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvenate sihtpüügi.

9

(10)  Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvenate kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist.

10

(11)  Ajutine püügi piirnorm, mis hõlmab kõigi NEAFCi osaliste püüke.“.

11

(12)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. aprillist 2017 kuni 31. detsembrini 2017.“.

12

---

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1399,

28. juuli 2017,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa ning komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses kaaliumpolüaspartaadiga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 14,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud Euroopa Liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainete kohta ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud Euroopa Liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainete kohta ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused.

| (2) | Ainult selliseid toidu lisaaineid, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud liidu loetelus, võib turule viia ja toidus kasutada kõnealuses määruses sätestatud kasutustingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Ainult selliseid toidu lisaaineid, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud liidu loetelus, võib turule viia ja toidus kasutada kõnealuses määruses sätestatud kasutustingimustel.

| (3) | Mõned toidu lisaained on ette nähtud spetsiifiliseks kasutamiseks teatavate veinivalmistustavade ja -protsesside jaoks. Selliste lisaainete kasutamine peaks vastama määrusele (EÜ) nr 1333/2008 ja asjakohastes liidu õigusaktides ettenähtud erisätetele. |
| --- | --- |

(3)

Mõned toidu lisaained on ette nähtud spetsiifiliseks kasutamiseks teatavate veinivalmistustavade ja -protsesside jaoks. Selliste lisaainete kasutamine peaks vastama määrusele (EÜ) nr 1333/2008 ja asjakohastes liidu õigusaktides ettenähtud erisätetele.

| (4) | Sätted toidu lisaainete kasutamise lubamise kohta veinis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1308/2013, (3) nõukogu otsuses 2006/232/EÜ (4) ja komisjoni määruses (EÜ) nr 606/2009 (5) ning nende rakendusmeetmetes. |
| --- | --- |

(4)

Sätted toidu lisaainete kasutamise lubamise kohta veinis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1308/2013, (3) nõukogu otsuses 2006/232/EÜ (4) ja komisjoni määruses (EÜ) nr 606/2009 (5) ning nende rakendusmeetmetes.

| (5) | Komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (6) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (6) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid.

| (6) | Liidu loetelu ja spetsifikatsioone võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Liidu loetelu ja spetsifikatsioone võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt.

| (7) | 24. veebruaril 2015 esitati taotlus kaaliumpolüaspartaadi kasutamise kohta stabilisaatorina veinis. Taotlus tehti vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

24. veebruaril 2015 esitati taotlus kaaliumpolüaspartaadi kasutamise kohta stabilisaatorina veinis. Taotlus tehti vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks.

| (8) | Euroopa Toiduohutusamet hindas kaaliumpolüaspartaadi ohutust toidu lisaainena ning toiduohutusameti 9. märtsi 2016. aasta järelduses (7) leiti, et selle kavandatav kasutamine veinis maksimaalses kontsentratsioonis 300 mg/l ja tavapärases kontsentratsioonis 100–200 mg/l ei ole ohtlik. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Toiduohutusamet hindas kaaliumpolüaspartaadi ohutust toidu lisaainena ning toiduohutusameti 9. märtsi 2016. aasta järelduses (7) leiti, et selle kavandatav kasutamine veinis maksimaalses kontsentratsioonis 300 mg/l ja tavapärases kontsentratsioonis 100–200 mg/l ei ole ohtlik.

| (9) | Kaaliumpolüaspartaat toimib stabilisaatorina tartraadikristallide väljasadenemise vastu veinist (punase, roosa ja valge veini puhul). See parandab veini säilivuskvaliteeti ja stabiilsust ning selle kasutamine ei mõjuta veini maitseomadusi. Seepärast on asjakohane kanda kaaliumpolüaspartaat toidus kasutada lubatud lisaainete liidu loetellu ja määrata kõnealuse lisaaine E-numbriks E 456, et ainele saaks anda loa veinistabilisaatorina liidu õigusaktide konkreetsete sätete alusel. |
| --- | --- |

(9)

Kaaliumpolüaspartaat toimib stabilisaatorina tartraadikristallide väljasadenemise vastu veinist (punase, roosa ja valge veini puhul). See parandab veini säilivuskvaliteeti ja stabiilsust ning selle kasutamine ei mõjuta veini maitseomadusi. Seepärast on asjakohane kanda kaaliumpolüaspartaat toidus kasutada lubatud lisaainete liidu loetellu ja määrata kõnealuse lisaaine E-numbriks E 456, et ainele saaks anda loa veinistabilisaatorina liidu õigusaktide konkreetsete sätete alusel.

| (10) | Kaaliumpolüaspartaadi (E 456) spetsifikatsioon tuleks lisada määrusesse (EL) nr 231/2012, kui see aine lisatakse esimest korda määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud liidu loetellu toidus kasutada lubatud lisaainetest. |
| --- | --- |

(10)

Kaaliumpolüaspartaadi (E 456) spetsifikatsioon tuleks lisada määrusesse (EL) nr 231/2012, kui see aine lisatakse esimest korda määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud liidu loetellu toidus kasutada lubatud lisaainetest.

| (11) | Määrusi (EÜ) nr 1333/2008 ja (EL) nr 231/2012 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määrusi (EÜ) nr 1333/2008 ja (EL) nr 231/2012 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 231/2012 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

3

(4)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta otsus 2006/232/EÜ Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubanduslepingu sõlmimise kohta (ELT L 87, 24.3.2006, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 10. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

6

(7)  
  EFSA Journal 2016; 14(3): 4435.

7

EFSA Journal

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa B osa punkti 3 „Toidu lisaained, välja arvatud toiduvärvid ja magusained“ lisatakse toidu lisaaine E 452 kande järele järgmine uus kanne.

| „E 456 | Kaaliumpolüaspartaat“ |
| --- | --- |

„E 456

Kaaliumpolüaspartaat“

---

II LISA

Määruse (EL) nr 231/2012 lisas lisatakse toidu lisaaine E 452 iv kande järele järgmine uus kanne.

| „E 456 KAALIUMPOLÜASPARTAAT |
| --- |
| Sünonüümid |
| Määratlus | Kaaliumpolüaspartaat on polüasparagiinhappe kaaliumsool, mis on toodetud L-asparagiinhappest ja kaaliumhüdroksiidist. Termilise protsessi käigus muudetakse asparagiinhape polüsuktsiinimiidiks, mis on lahustumatu aine. Polüsuktsiinimiidi töödeldakse kaaliumhüdroksiidiga, mille tagajärjel tsükkel avaneb ja saab võimalikuks polümeriseerumine. Viimasena etapina tehakse pihustuskuivatamine, mille tulemusel saadakse helepruun pulber. |
| CASi number | 64723-18–8 |
| Keemiline nimetus | L-asparagiinhappe homopolümeeri kaaliumsool |
| Keemiline valem | [C4H4NO3K]n |
| Massikeskmine molekulmass | Ligikaudu 5 300  g/mol |
| Analüüs | Sisaldus kuivaines on vähemalt 98 massiprotsenti |
| Osakeste suurus | Vähemalt 45 μm (alla 45 μm osakesi ei tohi olla üle 1 massiprotsendi) |
| Kirjeldus | Helepruun lõhnatu pulber |
| Määramine |
| Lahustuvus | Vees lahustub väga hästi ja orgaanilistes ühendites lahustub halvasti |
| pH | 7,5–8,5 (40 % vesilahus) |
| Puhtus |
| Asendatud rühmade määr | Sisaldus kuivaines on vähemalt 91,5 massiprotsenti |
| Massikadu kuivatamisel | Mitte üle 11 % (105 °C, 12 tundi) |
| Kaaliumhüdroksiid | Mitte üle 2 % |
| Asparagiinhape | Mitte üle 1 % |
| Muud lisandid | Mitte üle 0,1 % |
| Arseen | Mitte üle 2,5 mg/kg |
| Plii | Mitte üle 1,5 mg/kg |
| Elavhõbe | Mitte üle 0,5 mg/kg |
| Kaadmium | Mitte üle 0,1 mg/kg“ |

„E 456 KAALIUMPOLÜASPARTAAT

Sünonüümid

Määratlus

Kaaliumpolüaspartaat on polüasparagiinhappe kaaliumsool, mis on toodetud L-asparagiinhappest ja kaaliumhüdroksiidist. Termilise protsessi käigus muudetakse asparagiinhape polüsuktsiinimiidiks, mis on lahustumatu aine. Polüsuktsiinimiidi töödeldakse kaaliumhüdroksiidiga, mille tagajärjel tsükkel avaneb ja saab võimalikuks polümeriseerumine. Viimasena etapina tehakse pihustuskuivatamine, mille tulemusel saadakse helepruun pulber.

CASi number

64723-18–8

Keemiline nimetus

L-asparagiinhappe homopolümeeri kaaliumsool

Keemiline valem

[C4H4NO3K]n

Massikeskmine molekulmass

Ligikaudu 5 300  g/mol

Analüüs

Sisaldus kuivaines on vähemalt 98 massiprotsenti

Osakeste suurus

Vähemalt 45 μm (alla 45 μm osakesi ei tohi olla üle 1 massiprotsendi)

Kirjeldus

Helepruun lõhnatu pulber

Määramine

Lahustuvus

Vees lahustub väga hästi ja orgaanilistes ühendites lahustub halvasti

pH

7,5–8,5 (40 % vesilahus)

Puhtus

Asendatud rühmade määr

Sisaldus kuivaines on vähemalt 91,5 massiprotsenti

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 11 % (105 °C, 12 tundi)

Kaaliumhüdroksiid

Mitte üle 2 %

Asparagiinhape

Mitte üle 1 %

Muud lisandid

Mitte üle 0,1 %

Arseen

Mitte üle 2,5 mg/kg

Plii

Mitte üle 1,5 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 0,5 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 0,1 mg/kg“

---

OTSUSED

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/12

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2017/1400,

4. juuli 2017,

millega täiendavalt pikendatakse rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni ametiaega

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 226, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 226,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsust 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise erisätete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsust 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise erisätete kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta otsust (EL) 2016/1021 rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni moodustamise, selle volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta otsust (EL) 2016/1021 rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni moodustamise, selle volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta otsust (EL) 2017/846, millega pikendatakse rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni ametiaega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta otsust (EL) 2017/846, millega pikendatakse rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni ametiaega (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 198 lõiget 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 198 lõiget 11,

| A. | arvestades, et uurimiskomisjon taotles oma volituste täielikuks ja nõuetekohaseks täitmiseks ametiaja pikendamist, võttes arvesse seda, kui palju tuleb tal veel dokumente läbi vaadata, analüüse tellida ja sidusrühmi ära kuulata; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et uurimiskomisjon taotles oma volituste täielikuks ja nõuetekohaseks täitmiseks ametiaja pikendamist, võttes arvesse seda, kui palju tuleb tal veel dokumente läbi vaadata, analüüse tellida ja sidusrühmi ära kuulata;

1.

otsustab pikendada uurimiskomisjoni ametiaega veel kolme kuu võrra.

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

---

(1)  
  EÜT L 113, 19.5.1995, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 166, 24.6.2016, lk 10.

2

(3)  
  ELT L 125, 18.5.2017, lk 34.

3

---

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/13

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2017/1401,

18. juuli 2017,

millega pikendatakse Liibüas läbiviidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) juhi volitusi (EUBAM Libya/1/2017)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2013. aasta otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2013/233/ÜVJP artikli 9 lõike 1 kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomitee volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikliga 38 Liibüas läbiviidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) poliitiliseks kontrolliks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas missiooni juhi ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2013/233/ÜVJP artikli 9 lõike 1 kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomitee volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikliga 38 Liibüas läbiviidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) poliitiliseks kontrolliks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas missiooni juhi ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 30. augustil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1634, (2) millega Vincenzo TAGLIAFERRI nimetati missiooni EUBAM Libya juhiks 1. septembrist 2016 kuni 21. augustini 2017. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 30. augustil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1634, (2) millega Vincenzo TAGLIAFERRI nimetati missiooni EUBAM Libya juhiks 1. septembrist 2016 kuni 21. augustini 2017.

| (3) | Nõukogu võttis 4. augustil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1339, (3) millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP ja pikendatakse selle kehtivust 21. augustini 2017. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 4. augustil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/1339, (3) millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP ja pikendatakse selle kehtivust 21. augustini 2017.

| (4) | Nõukogu võttis 17. juulil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1342, (4) millega pikendatakse EUBAM Libya volitusi 22. augustist 2017 kuni 31. detsembrini 2018. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 17. juulil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1342, (4) millega pikendatakse EUBAM Libya volitusi 22. augustist 2017 kuni 31. detsembrini 2018.

| (5) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 12. juulil 2017 ettepaneku pikendada Vincenzo TAGLIAFERRI volitusi missiooni EUBAM Libya juhina 22. augustist 2017 kuni 21. augustini 2018, |
| --- | --- |

(5)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 12. juulil 2017 ettepaneku pikendada Vincenzo TAGLIAFERRI volitusi missiooni EUBAM Libya juhina 22. augustist 2017 kuni 21. augustini 2018,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Missiooni EUBAM Libya juhi Vincenzo TAGLIAFERRI volitusi pikendatakse 22. augustist 2017 kuni 21. augustini 2018.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 21. augustil 2017.

Brüssel, 18. juuli 2017

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

esimees

W. STEVENS

---

(1)  
  ELT L 138, 24.5.2013, lk 15.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 30. augusti 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/1634 Liibüas läbiviidava Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni (EUBAM Libya) juhi ametisse nimetamise kohta (EUBAM Libya/1/2016) (ELT L 243, 10.9.2016, lk 10).

2

(3)  Nõukogu 4. augusti 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/1339, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), ja pikendatakse selle kehtivust (ELT L 212, 5.8.2016, lk 111).

3

(4)  Nõukogu 17. juuli 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/1342, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), ja pikendatakse selle kehtivust (ELT L 185, 18.7.2017, lk 60).

4

---

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/14

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1402,

28. juuli 2017,

millega kiidetakse heaks BMW AG vabakäigufunktsioon kui uuenduslik tehniline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 725/2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009, (2) eelkõige selle artikli 10 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tootja BMW AG (edaspidi „taotleja“) esitas 23. juunil 2016 taotluse vabakäigufunktsiooni kui uuendusliku tehnilise lahenduse heakskiitmiseks. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikliga 4. Leiti, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(1)

Tootja BMW AG (edaspidi „taotleja“) esitas 23. juunil 2016 taotluse vabakäigufunktsiooni kui uuendusliku tehnilise lahenduse heakskiitmiseks. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikliga 4. Leiti, et taotlus on täielik.

| (2) | Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuenduslike tehniliste lahenduste heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (3). Kõnealuse tehnilise lahenduse keerukuse tõttu pikendati hindamise tähtaega viis kuud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 10 lõikele 4, st kuni 23. augustini 2017. |
| --- | --- |

(2)

Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuenduslike tehniliste lahenduste heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (3). Kõnealuse tehnilise lahenduse keerukuse tõttu pikendati hindamise tähtaega viis kuud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 10 lõikele 4, st kuni 23. augustini 2017.

| (3) | Taotluses osutatakse BMW AG vabakäigufunktsioonile, mida saab kasutada tavalise jõuseadmega ja automaatkäigukastiga BMW M1-kategooria sõidukites. Selle uuendusliku lahenduse peamine põhimõte seisneb selles, et sisepõlemismootor ühendatakse lahti jõuülekandest, et ära hoida mootoriga pidurdamisest põhjustatud aeglustumist. See funktsioon peaks aktiveeruma automaatselt peamises sõidurežiimis, mis valitakse automaatselt sõiduki käivitamisel. Seega saab vabakäiku kasutada sõiduki veerekauguse suurendamiseks, kui ei ole vaja rakendada tõukejõudu või kui on vaja, et sõiduki kiirus väheneks aeglaselt. Vabakäigul kasutatakse sõiduki kineetilist ja potentsiaalset energiat vahetult sõidutakistuse ületamiseks ja seepärast väheneb kütuse tarbimine. Et sõiduk aeglustuks vähem, lahutatakse mootor siduri abil jõuülekandest. Seda teeb automaatselt automaatkäigukasti juhtimisseade. Vabakäigu korral liigub mootor tühikäigukiirusel (edaspidi „vabakäik“). |
| --- | --- |

(3)

Taotluses osutatakse BMW AG vabakäigufunktsioonile, mida saab kasutada tavalise jõuseadmega ja automaatkäigukastiga BMW M1-kategooria sõidukites. Selle uuendusliku lahenduse peamine põhimõte seisneb selles, et sisepõlemismootor ühendatakse lahti jõuülekandest, et ära hoida mootoriga pidurdamisest põhjustatud aeglustumist. See funktsioon peaks aktiveeruma automaatselt peamises sõidurežiimis, mis valitakse automaatselt sõiduki käivitamisel. Seega saab vabakäiku kasutada sõiduki veerekauguse suurendamiseks, kui ei ole vaja rakendada tõukejõudu või kui on vaja, et sõiduki kiirus väheneks aeglaselt. Vabakäigul kasutatakse sõiduki kineetilist ja potentsiaalset energiat vahetult sõidutakistuse ületamiseks ja seepärast väheneb kütuse tarbimine. Et sõiduk aeglustuks vähem, lahutatakse mootor siduri abil jõuülekandest. Seda teeb automaatselt automaatkäigukasti juhtimisseade. Vabakäigu korral liigub mootor tühikäigukiirusel (edaspidi „vabakäik“).

| (4) | Komisjon on rakendusotsusega (EL) 2015/1132 (4) kiitnud heaks Porsche AG taotluse, milles käsitletakse Porsche AG vabakäigufunktsiooni kasutamist üksnes Porsche M1-kategooria sportautodes (kupeeautodes). BMW AG taotluses osutatakse BMW AG vabakäigufunktsioonile, mis on ette nähtud kasutamiseks tavalise jõuseadmega ja automaatkäigukastiga BMW M1-kategooria sõidukites. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on rakendusotsusega (EL) 2015/1132 (4) kiitnud heaks Porsche AG taotluse, milles käsitletakse Porsche AG vabakäigufunktsiooni kasutamist üksnes Porsche M1-kategooria sportautodes (kupeeautodes). BMW AG taotluses osutatakse BMW AG vabakäigufunktsioonile, mis on ette nähtud kasutamiseks tavalise jõuseadmega ja automaatkäigukastiga BMW M1-kategooria sõidukites.

| (5) | Taotleja on välja pakkunud metoodika, kuidas teha kindlaks, kui palju on võimalik CO2-heidet vähendada vabakäigufunktsiooni kasutamisega, sealhulgas muudetud uue Euroopa katsetsükli (NEDC) korral, mille puhul sõidukil lastakse liikuda vabakäigul. Et võrrelda vabakäigufunktsiooniga varustatud sõidukit ilma vabakäigufunktsioonita kontrollsõidukiga, millel seda funktsiooni peamises sõidurežiimis ei ole võimalik kasutada või millel see funktsioon on katsetamise ajaks blokeeritud, tuleks mõlema sõiduki puhul kasutada ühesugust muudetud NEDCd. Kuna kontrollsõidukiga on raske järgida muudetud NEDC kohast kiirust ja teekonda, tehakse kontrollsõidukiga katse standardse NEDC kohaselt ja kuumkäivitusega, kusjuures muudetud tingimuste arvessevõtmiseks kasutatakse CO2-heite vähenemise arvutamisel teisendustegurit. Teisendustegur määratakse kindlaks vastavalt sõidukile ja see sõltub peamiselt jõuseadme ehitusest. Varasemate uuringute andmetest ilmneb, et teisendustegur on vahemikus 0,96–0,99. Taotleja nõudis, et teisendustegur oleks 0,98. Komisjon leiab, et taotleja ei ole esitanud piisavalt tõendeid, mille alusel oleks põhjendatud teisendusteguri suurendamine üle 0,96. Seda silmas pidades peetakse asjakohaseks valida teisendustegur kindlaks tehtud väärtusvahemiku alumisest osast, st väärtusega 0,960, mis on kooskõlas rakendusotsuses (EL) 2015/1132 kindlaks määratud teisendusteguriga. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja on välja pakkunud metoodika, kuidas teha kindlaks, kui palju on võimalik CO2-heidet vähendada vabakäigufunktsiooni kasutamisega, sealhulgas muudetud uue Euroopa katsetsükli (NEDC) korral, mille puhul sõidukil lastakse liikuda vabakäigul. Et võrrelda vabakäigufunktsiooniga varustatud sõidukit ilma vabakäigufunktsioonita kontrollsõidukiga, millel seda funktsiooni peamises sõidurežiimis ei ole võimalik kasutada või millel see funktsioon on katsetamise ajaks blokeeritud, tuleks mõlema sõiduki puhul kasutada ühesugust muudetud NEDCd. Kuna kontrollsõidukiga on raske järgida muudetud NEDC kohast kiirust ja teekonda, tehakse kontrollsõidukiga katse standardse NEDC kohaselt ja kuumkäivitusega, kusjuures muudetud tingimuste arvessevõtmiseks kasutatakse CO2-heite vähenemise arvutamisel teisendustegurit. Teisendustegur määratakse kindlaks vastavalt sõidukile ja see sõltub peamiselt jõuseadme ehitusest. Varasemate uuringute andmetest ilmneb, et teisendustegur on vahemikus 0,96–0,99. Taotleja nõudis, et teisendustegur oleks 0,98. Komisjon leiab, et taotleja ei ole esitanud piisavalt tõendeid, mille alusel oleks põhjendatud teisendusteguri suurendamine üle 0,96. Seda silmas pidades peetakse asjakohaseks valida teisendustegur kindlaks tehtud väärtusvahemiku alumisest osast, st väärtusega 0,960, mis on kooskõlas rakendusotsuses (EL) 2015/1132 kindlaks määratud teisendusteguriga.

| (6) | CO2-heite vähenemise kindlakstegemisel on olulisim tegur aktiveeritud vabakäigufunktsiooniga läbitud vahemaa osa sõiduki läbitud teekonnast; seejuures võetakse arvesse, et vabakäigufunktsiooni võib välja lülitada muudes sõidurežiimides peale peamise sõidurežiimi. Taotleja on teinud ettepaneku valida kasutusteguriks 0,7, mis võimaldab tegelikes liiklustingimustes tehtud katsetes vabakäigul läbitud teepikkuse ümber arvutada muudetud NEDC tingimustes vabakäigul läbitud teepikkuseks. Selline kasutusteguri väärtus annab küll parima tulemuse, kuid see on valitud ilma usaldusväärse kinnitava analüüsita. Täiendavast analüüsist ning rakendusotsuse (EL) 2015/1132 raames tehtud analüüsist lähtuvalt on asjakohane valida tagasihoidlikum kasutustegur 0,62. |
| --- | --- |

(6)

CO2-heite vähenemise kindlakstegemisel on olulisim tegur aktiveeritud vabakäigufunktsiooniga läbitud vahemaa osa sõiduki läbitud teekonnast; seejuures võetakse arvesse, et vabakäigufunktsiooni võib välja lülitada muudes sõidurežiimides peale peamise sõidurežiimi. Taotleja on teinud ettepaneku valida kasutusteguriks 0,7, mis võimaldab tegelikes liiklustingimustes tehtud katsetes vabakäigul läbitud teepikkuse ümber arvutada muudetud NEDC tingimustes vabakäigul läbitud teepikkuseks. Selline kasutusteguri väärtus annab küll parima tulemuse, kuid see on valitud ilma usaldusväärse kinnitava analüüsita. Täiendavast analüüsist ning rakendusotsuse (EL) 2015/1132 raames tehtud analüüsist lähtuvalt on asjakohane valida tagasihoidlikum kasutustegur 0,62.

| (7) | BMW AG tehtud uuring hõlmab kahte sõidukit, mis on varustatud vabakäigufunktsiooniga, mis on aktiivne kuni kiiruseni 40 km/h. Arvestades seda, et edaspidi võetakse tootmisse BMW mudelid, mis suudavad liikuda vabakäigul kuni kiiruseni 15 km/h, pakkus taotleja välja analüüsimeetodi, mis hõlmab ka sellist pikemat vabakäigufunktsiooni rakendamise vahemikku. Taotleja ei ole aga analüüsinud sellise pikema vabakäiguvahemiku mõju kasutustegurile. Seepärast on asjakohane järeldada, et vabakäigufunktsioon on aktiivne vähemalt kuni kiiruse vähenemiseni väärtuseni 40 km/h. |
| --- | --- |

(7)

BMW AG tehtud uuring hõlmab kahte sõidukit, mis on varustatud vabakäigufunktsiooniga, mis on aktiivne kuni kiiruseni 40 km/h. Arvestades seda, et edaspidi võetakse tootmisse BMW mudelid, mis suudavad liikuda vabakäigul kuni kiiruseni 15 km/h, pakkus taotleja välja analüüsimeetodi, mis hõlmab ka sellist pikemat vabakäigufunktsiooni rakendamise vahemikku. Taotleja ei ole aga analüüsinud sellise pikema vabakäiguvahemiku mõju kasutustegurile. Seepärast on asjakohane järeldada, et vabakäigufunktsioon on aktiivne vähemalt kuni kiiruse vähenemiseni väärtuseni 40 km/h.

| (8) | Taotluses esitatud teabest selgub, et rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 kindlaks määratud tingimused ning määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 osutatud kriteeriumid on uuringus kasutatud kahest sõidukist vähemalt ühe puhul täidetud. Peale selle toetab taotlust rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 7 kohane, sõltumatu sertifitseeritud asutuse koostatud kontrolliaruanne. |
| --- | --- |

(8)

Taotluses esitatud teabest selgub, et rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 kindlaks määratud tingimused ning määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 osutatud kriteeriumid on uuringus kasutatud kahest sõidukist vähemalt ühe puhul täidetud. Peale selle toetab taotlust rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 7 kohane, sõltumatu sertifitseeritud asutuse koostatud kontrolliaruanne.

| (9) | Kõnealuses taotluses esitatud teabega ning lähtuvalt Porsche AG vabakäigufunktsiooni käsitleva taotluse hindamise kogemustest rakendusotsuse (EL) 2015/1132 raames on küllaldaselt tõendatud, et BMW vabakäigufunktsioon võimaldab vähendada teatud BMW sõidukite CO2-heidet vähemalt 1 g CO2/km kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikliga 9. Seepärast on vaja tüübikinnitusasutusel vabakäigufunktsiooniga BMW sõidukite CO2-heite vähenemise sertifitseerimisel kontrollida vastavust rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklis 9 kindlaksmääratud miinimummäärale 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealuses taotluses esitatud teabega ning lähtuvalt Porsche AG vabakäigufunktsiooni käsitleva taotluse hindamise kogemustest rakendusotsuse (EL) 2015/1132 raames on küllaldaselt tõendatud, et BMW vabakäigufunktsioon võimaldab vähendada teatud BMW sõidukite CO2-heidet vähemalt 1 g CO2/km kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikliga 9. Seepärast on vaja tüübikinnitusasutusel vabakäigufunktsiooniga BMW sõidukite CO2-heite vähenemise sertifitseerimisel kontrollida vastavust rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklis 9 kindlaksmääratud miinimummäärale 1 g CO2/km.

| (10) | Seda arvesse võttes leiab komisjon, et kõnealuse uuendusliku tehnilise lahenduse heakskiitmisele ei tohiks olla vastuväiteid. |
| --- | --- |

(10)

Seda arvesse võttes leiab komisjon, et kõnealuse uuendusliku tehnilise lahenduse heakskiitmisele ei tohiks olla vastuväiteid.

| (11) | Et tagada BMW AG vabakäigufunktsiooni kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimine, peaks tootja BMW AG esitama tüübikinnitusasutusele koos sertifitseerimistaotlusega sõltumatu sertifitseeritud asutuse kontrolliaruande, millega tõendatakse sellise täiendusega sõiduki vastavust käesolevas otsuses esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(11)

Et tagada BMW AG vabakäigufunktsiooni kasutamisest tuleneva CO2-heite vähenemise sertifitseerimine, peaks tootja BMW AG esitama tüübikinnitusasutusele koos sertifitseerimistaotlusega sõltumatu sertifitseeritud asutuse kontrolliaruande, millega tõendatakse sellise täiendusega sõiduki vastavust käesolevas otsuses esitatud tingimustele.

| (12) | Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (5) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks määrata individuaalne kood, mida kasutatakse kõnealuse uuendusliku tehnilise lahenduse tähistamiseks, |
| --- | --- |

(12)

Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (5) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks määrata individuaalne kood, mida kasutatakse kõnealuse uuendusliku tehnilise lahenduse tähistamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Heakskiitmine

BMW AG vabakäigufunktsioon, edaspidi „BMW vabakäigufunktsioon“, kiidetakse heaks kui uuenduslik tehniline lahendus määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 tähenduses, eeldusel, et täidetud on järgmised tingimused:

| a) | kõnealust uuenduslikku tehnilist lahendust kasutatakse tavalise jõuseadmega ja automaatkäigukastiga BMW M1-kategooria sõidukites ning BMW vabakäigufunktsioon aktiveerub automaatselt sõiduki peamises sõidurežiimis; see on sõidurežiim, mis valitakse alati sõiduki käivitamisel, hoolimata sellest, milline sõidurežiim oli valitud, kui sõiduk viimati välja lülitati; BMW vabakäigufunktsiooni ei ole sõiduki peamises sõidurežiimis võimalik ei juhil ega välise sekkumisega välja lülitada; |
| --- | --- |

a)

kõnealust uuenduslikku tehnilist lahendust kasutatakse tavalise jõuseadmega ja automaatkäigukastiga BMW M1-kategooria sõidukites ning BMW vabakäigufunktsioon aktiveerub automaatselt sõiduki peamises sõidurežiimis; see on sõidurežiim, mis valitakse alati sõiduki käivitamisel, hoolimata sellest, milline sõidurežiim oli valitud, kui sõiduk viimati välja lülitati; BMW vabakäigufunktsiooni ei ole sõiduki peamises sõidurežiimis võimalik ei juhil ega välise sekkumisega välja lülitada;

| b) | BMW vabakäigufunktsioon on aktiivne vähemalt seni, kuni kiirus väheneb väärtuseni 40 km/h; |
| --- | --- |

b)

BMW vabakäigufunktsioon on aktiivne vähemalt seni, kuni kiirus väheneb väärtuseni 40 km/h;

| c) | sõidukite puhul, mis saavad vabakäigul liikuda kiirusega alla 40 km/h, lülitatakse BMW vabakäigufunktsioon lisas sätestatud katse tegemiseks välja kiirusel 40 km/h. |
| --- | --- |

c)

sõidukite puhul, mis saavad vabakäigul liikuda kiirusega alla 40 km/h, lülitatakse BMW vabakäigufunktsioon lisas sätestatud katse tegemiseks välja kiirusel 40 km/h.

Artikkel 2

Taotlus CO2-heite vähenemise sertifitseerimiseks

Käesoleva otsuse alusel võib tootja BMW AG taotleda BMW vabakäigufunktsiooni tulemusel saavutatava CO2-heite vähenemise sertifitseerimist.

2

Taotlusele lisatakse sõltumatu sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, millega tõendatakse sellise tehnilise täiendusega sõiduki vastavust artiklis 1 sätestatud tingimustele ning vastavust CO2-heite vähenemise miinimummäärale 1 g CO2/km, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklis 9.

2

2

Artikkel 3

CO2-heite vähenemise sertifitseerimine

CO2-heite vähenemine, mis saavutatakse tänu artiklis 1 osutatud vabakäigufunktsiooni kasutamisele, määratakse lisas sätestatud metoodikaga.

2

Artikkel 4

Ökoinnovatsiooni kood

Tüübikinnitusdokumentidesse, milles viidatakse käesolevale otsusele vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõikele 1, märgitakse ökoinnovatsiooni kood „23“.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 28. juuli 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 194, 26.7.2011, lk 19.

2

(3)  https://circabc.europa.eu/w/browse/f3927eae-29f8-4950-b3b3-d2e700598b52

3

(4)  Komisjoni 10. juuli 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1132, millega kiidetakse heaks Porsche AG vabakäigufunktsioon kui uudne tehniline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 184, 11.7.2015, lk 22).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

5

---

LISA

BMW vabakäigufunktsiooni abil saavutatava CO2-heite vähenemise määramise metoodika

1.   SISSEJUHATUS

Selleks et teha kindlaks, kui palju CO2-heide väheneb seoses vabakäigufunktsiooni kasutamisega, tuleb täpsustada järgmist:

| 1) | katsesõidukid; |
| --- | --- |

1)

katsesõidukid;

| 2) | katsemeetod, millega määratakse ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide muudetud katsetingimustes; |
| --- | --- |

2)

katsemeetod, millega määratakse ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heide muudetud katsetingimustes;

| 3) | katsemeetod, millega määratakse kontrollsõiduki CO2-heide tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes; |
| --- | --- |

3)

katsemeetod, millega määratakse kontrollsõiduki CO2-heide tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes;

| 4) | CO2-heite vähenemise arvutamisviis; |
| --- | --- |

4)

CO2-heite vähenemise arvutamisviis;

| 5) | statistilise vea arvutamisviis. |
| --- | --- |

5)

statistilise vea arvutamisviis.

2.   TÄHISED, NÄITAJAD JA ÜHIKUD

Ladina tähtedega

| | – | CO2-heite vähenemine [g CO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| CO2 | – | süsinikdioksiid; |
| c | – | teisendustegur; |
| BMC | – | kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km]; |
| EMC | – | ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km]; |
| | – | kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes [gCO2/km]; |
| BTA | – | kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes katsetingimustes [gCO2/km]; |
| ETA | – | ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes katsetingimustes [gCO2/km]; |
| RCDRW | – | tegelikes liiklusoludes vabakäiguga läbitud suhteline teepikkus [%]; |
| RCDmNEDC | – | muudetud katsetingimustes vabakäiguga läbitud suhteline teepikkus [%]; |
| UF | – | vabakäigufunktsiooni kasutustegur, mis on BMW vabakäigufunktsiooni puhul 0,62. See väärtus kehtib üksnes BMW sõidukite puhul; |
| | – | CO2-heite summaarse vähenemise statistiline viga [g CO2/km]; |
| | – | tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes määratud kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve [gCO2/km]; |
| | – | muudetud katsetingimustes määratud ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve [gCO2/km]; |
| sUF | – | kasutusteguri aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve. |

Formula

–

CO2-heite vähenemine [g CO2/km];

CO2

–

süsinikdioksiid;

c

–

teisendustegur;

BMC

–

kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km];

EMC

–

ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km];

Formula

–

kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes [gCO2/km];

BTA

–

kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes katsetingimustes [gCO2/km];

ETA

–

ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes katsetingimustes [gCO2/km];

RCDRW

–

tegelikes liiklusoludes vabakäiguga läbitud suhteline teepikkus [%];

RCDmNEDC

–

muudetud katsetingimustes vabakäiguga läbitud suhteline teepikkus [%];

UF

–

vabakäigufunktsiooni kasutustegur, mis on BMW vabakäigufunktsiooni puhul 0,62. See väärtus kehtib üksnes BMW sõidukite puhul;

Formula

–

CO2-heite summaarse vähenemise statistiline viga [g CO2/km];

Formula

–

tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes määratud kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve [gCO2/km];

Formula

–

muudetud katsetingimustes määratud ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve [gCO2/km];

sUF

–

kasutusteguri aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve.

Allindeksid

| RW | – | tegelikes liiklustingimustes |
| --- | --- | --- |
| TA | – | tüübikinnitustingimustes |
| B | – | võrdlusväärtus |

RW

–

tegelikes liiklustingimustes

TA

–

tüübikinnitustingimustes

B

–

võrdlusväärtus

3.   KATSESÕIDUKID

Katsesõidukid peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | ökoinnovatiivne sõiduk: sõiduk, mis sisaldab uuenduslikku tehnilist lahendust, mis on aktiveeritud peamises sõidurežiimis, nagu see on määratletud artikli 1 punktis a; |
| --- | --- |

a)

ökoinnovatiivne sõiduk: sõiduk, mis sisaldab uuenduslikku tehnilist lahendust, mis on aktiveeritud peamises sõidurežiimis, nagu see on määratletud artikli 1 punktis a;

| b) | kontrollsõiduk: sõiduk, mis ei sisalda uuenduslikku tehnilist lahendust või milles see ei ole aktiveeritud või on peamises sõidurežiimis blokeeritud. Kui seda tehnilist funktsiooni ei ole võimalik välja lülitada, tuleb tagada, et BMW vabakäigufunktsioon ei ole dünamomeetri katse ajal aktiveeritud. |
| --- | --- |

b)

kontrollsõiduk: sõiduk, mis ei sisalda uuenduslikku tehnilist lahendust või milles see ei ole aktiveeritud või on peamises sõidurežiimis blokeeritud. Kui seda tehnilist funktsiooni ei ole võimalik välja lülitada, tuleb tagada, et BMW vabakäigufunktsioon ei ole dünamomeetri katse ajal aktiveeritud.

4.   ÖKOINNOVATIIVSE SÕIDUKI CO2-HEITE MÄÄRAMINE MUUDETUD KATSETINGIMUSTES (EMC)

Ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heidet ja kütusekulu mõõdetakse vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 6. lisale („Method of measuring emissions of carbon dioxide and fuel consumption of vehicles powered by an internal combustion engine only“). Muuta tuleb järgmisi meetodeid ja katsetingimusi.

4.1.   Sõiduki ettevalmistamine

Selleks et saavutada jõuseadme kuumkäivituse katsetingimused, tuleb teha täies ulatuses vähemalt üks ettevalmistav NEDC katse.

4.2.   Dünamomeetriga sõidutakistuse mõõtmine

Sõidutakistust mõõdetakse ühe rulliga dünamomeetri abil järgmisel viisil:

| a) | sõiduk viiakse töötemperatuurile ettevalmistava toiminguga, nagu on osutatud punktis 4.1; |
| --- | --- |

a)

sõiduk viiakse töötemperatuurile ettevalmistava toiminguga, nagu on osutatud punktis 4.1;

| b) | dünamomeetriga määratakse sõidutakistus vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 83 (1) määratletud standardsele töökorrale. |
| --- | --- |

b)

dünamomeetriga määratakse sõidutakistus vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 83 (1) määratletud standardsele töökorrale.

4.3.   Vabakäigukõvera määramine

Vabakäigukõver määratakse vabakäigurežiimis ühe rulliga dünamomeetri abil järgmiste kohustuslike etappide läbiviimisega:

| a) | sõiduk viiakse töötemperatuurile ettevalmistava toiminguga, nagu on osutatud punktis 4.1; |
| --- | --- |

a)

sõiduk viiakse töötemperatuurile ettevalmistava toiminguga, nagu on osutatud punktis 4.1;

| b) | vabakäigurežiimis sooritatakse vabakäiguga sõit alates algkiirusest vähemalt 120 km/h kuni paigalseisuni või väikseima võimaliku vabakäigukiiruseni. |
| --- | --- |

b)

vabakäigurežiimis sooritatakse vabakäiguga sõit alates algkiirusest vähemalt 120 km/h kuni paigalseisuni või väikseima võimaliku vabakäigukiiruseni.

4.4.   Muudetud NEDC (mNEDC) kiirusprofiili koostamine

Sõiduki kiirusprofiil koostatakse mNEDC puhul järgmiselt.

4.4.1.   Eeldused

| a) | katseseeria koosneb neljast linnasõidu põhitsüklist koosnevast linnasõidutsüklist ja ühest maanteesõidutsüklist; |
| --- | --- |

a)

katseseeria koosneb neljast linnasõidu põhitsüklist koosnevast linnasõidutsüklist ja ühest maanteesõidutsüklist;

| b) | kõik kiirenduslõigud on identsed NEDC profiili kiirenduslõikudega; |
| --- | --- |

b)

kõik kiirenduslõigud on identsed NEDC profiili kiirenduslõikudega;

| c) | kõik püsikiiruse tasemed on identsed vastava tasemega NEDC profiilis; |
| --- | --- |

c)

kõik püsikiiruse tasemed on identsed vastava tasemega NEDC profiilis;

| d) | aeglustused väljalülitatud BMW vabakäigufunktsiooniga võrduvad vastavate NEDC-profiili aeglustustega; |
| --- | --- |

d)

aeglustused väljalülitatud BMW vabakäigufunktsiooniga võrduvad vastavate NEDC-profiili aeglustustega;

| e) | kiiruse ja aja lubatud hälbed peavad olema kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 7. lisa punktiga 1.4. |
| --- | --- |

e)

kiiruse ja aja lubatud hälbed peavad olema kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 7. lisa punktiga 1.4.

4.4.2.   Piirangud

| a) | kõrvalekalle NEDC profiilist peab olema võimalikult väike ja üldine vahemaa peab jääma NEDC raames kindlaksmääratud lubatud hälbe piiresse; |
| --- | --- |

a)

kõrvalekalle NEDC profiilist peab olema võimalikult väike ja üldine vahemaa peab jääma NEDC raames kindlaksmääratud lubatud hälbe piiresse;

| b) | mNEDC profiili iga aeglustusetapi lõpuks läbitud teepikkus peab olema sama kui NEDC profiili iga aeglustusetapi lõpuks läbitud teepikkus; |
| --- | --- |

b)

mNEDC profiili iga aeglustusetapi lõpuks läbitud teepikkus peab olema sama kui NEDC profiili iga aeglustusetapi lõpuks läbitud teepikkus;

| c) | kõigi kiirendus-, püsikiiruse, ja aeglustusetappide puhul kohaldatakse NEDC kohaseid lubatud hälbeid; |
| --- | --- |

c)

kõigi kiirendus-, püsikiiruse, ja aeglustusetappide puhul kohaldatakse NEDC kohaseid lubatud hälbeid;

| d) | vabakäiguetappides on sisepõlemismootor lahti ühendatud ja sõiduki kiiruse trajektoori aktiivne muutmine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

d)

vabakäiguetappides on sisepõlemismootor lahti ühendatud ja sõiduki kiiruse trajektoori aktiivne muutmine ei ole lubatud.

4.4.3.   Süsteemi piirtingimused

| a) | väikseim vabakäigukiirus:
  vabakäigurežiim tuleb vabakäigukiirusel 40 km/h piduri vajutamisega välja lülitada. Nüüd järgneb vabakäigukõveral aeglustuslõik vastavalt NEDC profiilis kirjeldatule (vmin joonisel 1); |
| --- | --- |

a)

väikseim vabakäigukiirus:

vabakäigurežiim tuleb vabakäigukiirusel 40 km/h piduri vajutamisega välja lülitada. Nüüd järgneb vabakäigukõveral aeglustuslõik vastavalt NEDC profiilis kirjeldatule (vmin joonisel 1);

| b) | minimaalne peatumisaeg:
  minimaalne ajavahemik pärast iga vabakäigul toimunud ja peatumiseni või püsikiiruse saavutamiseni viinud aeglustumist on kaks sekundit (

  joonisel 1); |
| --- | --- |

b)

minimaalne peatumisaeg:

minimaalne ajavahemik pärast iga vabakäigul toimunud ja peatumiseni või püsikiiruse saavutamiseni viinud aeglustumist on kaks sekundit (
  Formula
  joonisel 1);

| c) | püsikiiruse etappide minimaalne kestus:
  püsikiiruse etappide minimaalne kestus pärast kiirendamist või vabakäigul aeglustumist on kaks sekundit (

  joonisel 1). Tehnilistel põhjustel võib kõnealust aega pikendada.

  Joonis 1


  NEDC profiil ja süsteemi piirtingimused vabakäigurežiimi puhul




  Kiirus
  Aeg |
| --- | --- |

c)

püsikiiruse etappide minimaalne kestus:

püsikiiruse etappide minimaalne kestus pärast kiirendamist või vabakäigul aeglustumist on kaks sekundit (
  Formula
  joonisel 1). Tehnilistel põhjustel võib kõnealust aega pikendada.

Joonis 1

NEDC profiil ja süsteemi piirtingimused vabakäigurežiimi puhul

Kiirus

Aeg

4.5.   Katsete arv

Kogu katset sooritatakse katsestendil vähemalt kolm korda. Arvutatakse ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine (EMC) ning vastav standardhälve (
  Formula
  ).

Formula

Kontrollsõiduki CO2-heide ja kütusekulu mõõdetakse vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 6. lisale („Method of measuring emissions of carbon dioxide and fuel consumption of vehicles powered by an internal combustion engine only“). Muuta tuleb järgmisi meetodeid ja katsetingimusi.

5.1.   Sõiduki ettevalmistamine

Selleks et saavutada jõuseadme kuumkäivituse katsetingimused, tuleb teha täies ulatuses vähemalt üks ettevalmistav NEDC katse.

5.2.   Katsete arv

Tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes tehtud katset sooritatakse katsestendil täies ulatuses vähemalt kolm korda. Arvutatakse kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine (
  Formula
  ) ning vastav standardhälve (
  Formula
  ).

6.   CO2-HEITE VÄHENEMISE ARVUTAMINE

Uuenduslikust lahendusest tuleneva CO2-heite vähenemise arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

valem 1:

Formula

kus

| | : | CO2-heite vähenemine [gCO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| BMC | : | kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km]; |
| EMC | : | ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km]; |
| BTA | : | kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes katsetingimustes [gCO2/km]; |
| ETA | : | ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes katsetingimustes [gCO2/km]; |
| UF | : | BMW vabakäigufunktsiooni kasutustegur on 0,62. |

Formula

:

CO2-heite vähenemine [gCO2/km];

BMC

:

kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km];

EMC

:

ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km];

BTA

:

kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes katsetingimustes [gCO2/km];

ETA

:

ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes katsetingimustes [gCO2/km];

UF

:

BMW vabakäigufunktsiooni kasutustegur on 0,62.

Kui on tõendatud, et kõnealune uuenduslik tehniline lahendus ei ole tüübikinnituse kohastes katsetingimustes aktiveeritud, võib valemi 1 esitada lihtsamal kujul:

valem 2:

Formula

Suuruse BMC leidmiseks kasutatakse samu muudetud katsetingimusi sellise sõiduki puhul, millel puudub BMW vabakäigufunktsioon.

Eeldatakse, et kontrollsõiduk suudab ratastest lahti ühendamata mootoriga liikuda vastavalt joonisel 2 esitatud veerekõverale (sirgjoon 2′), ehkki väiksema tõhususega kui BMW vabakäigufunktsiooniga sõiduk (millel saab mootori ratastest lahti ühendada).

Joonis 2

Kontrollsõiduki veerekõver

Tüübikinnitusele vastavad tingimused

Muudetud tingimused (kontrollsõiduk)

Aeg

Kiirus

Joonisel 2 on näidatud olukord, kus kontrollsõiduk ei kasuta kütust aeglustusetapis ei tüübikinnituse kohastes katsetingimustes (3) ega ka muudetud katsetingimustes (2′ + 3′).

Kontrollsõiduki CO2-heide muudetud katsetingimustes (BMC) arvutatakse lähtuvalt kontrollsõiduki CO2-heitest tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes, kasutades teisendustegurit, millega võetakse arvesse muudetud katsetingimusi, vastavalt valemile 3:

valem 3:

Formula

Sellest lähtuvalt saab valemile 2 anda järgmise kuju:

valem 4:

Formula

kus

| c | : | teisendustegur väärtusega 0,960; |
| --- | --- | --- |
| | : | kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes [gCO2/km]; |
| EMC | : | ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km]; |
| UF | : | BMW vabakäigufunktsiooni kasutustegur väärtusega 0,62; see väärtus kehtib üksnes BMW sõidukite puhul. |

c

:

teisendustegur väärtusega 0,960;

Formula

:

kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes [gCO2/km];

EMC

:

ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km];

UF

:

BMW vabakäigufunktsiooni kasutustegur väärtusega 0,62; see väärtus kehtib üksnes BMW sõidukite puhul.

7.   STATISTILISE VEA ARVUTAMINE

Arvutatakse katsemeetodiga saadud tulemustele vastav statistiline viga. CO2-heite summaarse vähenemise puhul ei tohi statistiline viga vastavalt valemile 5 ületada 0,5 g CO2/km:

valem 5:

Formula

kus

| | : | heite summaarse vähenemise statistiline viga [g CO2/km]. |
| --- | --- | --- |

Formula

:

heite summaarse vähenemise statistiline viga [g CO2/km].

Statistiline viga arvutatakse vastavalt valemile 6:

valem 6

Formula

kus

| | : | CO2-heite summaarse vähenemise statistiline viga [g CO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| c | : | teisendustegur väärtusega 0,960; |
| | : | kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes [gCO2/km]; |
| | : | kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve muudetud katsetingimustes [gCO2/km]; |
| EMC | : | ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km]; |
| | : | ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve muudetud katsetingimustes [gCO2/km]; |
| UF | : | BMW vabakäigufunktsiooni kasutustegur, mis on 0,62; see väärtus kehtib üksnes BMW sõidukite puhul; |
| sUF | : | kasutusteguri aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve, mis on 0,019; see väärtus kehtib üksnes BMW sõidukite puhul. |

Formula

:

CO2-heite summaarse vähenemise statistiline viga [g CO2/km];

c

:

teisendustegur väärtusega 0,960;

Formula

:

kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine tüübikinnituse kohastes kuumkäivituse tingimustes [gCO2/km];

Formula

:

kontrollsõiduki CO2-heite aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve muudetud katsetingimustes [gCO2/km];

EMC

:

ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetiline keskmine muudetud katsetingimustes [gCO2/km];

Formula

:

ökoinnovatiivse sõiduki CO2-heite aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve muudetud katsetingimustes [gCO2/km];

UF

:

BMW vabakäigufunktsiooni kasutustegur, mis on 0,62; see väärtus kehtib üksnes BMW sõidukite puhul;

sUF

:

kasutusteguri aritmeetilisele keskmisele vastav standardhälve, mis on 0,019; see väärtus kehtib üksnes BMW sõidukite puhul.

8.   MIINIMUMMÄÄRA 1 g CO2/km STATISTILISELT OLULISE ÜLETAMISE TÕENDAMINE

Miinimummäära 1 g CO2/km statistiliselt olulise ületamise tõendamiseks kasutatakse järgmist valemit:

valem 7

Formula

Siin

| MT | : | miinimummäär [g CO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| | : | CO2-heite vähenemine [g CO2/km]; |
| | : | CO2-heite summaarse vähenemise statistiline viga [g CO2/km]. |

MT

:

miinimummäär [g CO2/km];

Formula

:

CO2-heite vähenemine [g CO2/km];

Formula

:

CO2-heite summaarse vähenemise statistiline viga [g CO2/km].

Kui CO2-heite vähenemine, mis on arvutatud valemi 4 järgi, on väiksem kui rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõikes 1 sätestatud miinimummäär, kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 11 lõike 2 teist lõiku.

---

(1)  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 83 — Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses mootorist eralduvate saasteainete heitkogustega vastavalt mootorile ette nähtud kütusele (ELT L 42, 15.2.2012, lk 1).

---

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/24

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2017/1403,

23. juuni 2017,

millega muudetakse otsust EKP/2012/6 TARGET2-Securities juhatuse asutamise kohta (EKP/2017/20)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 3.1, 12.1, 12.3, 17, 18 ja 22,

võttes arvesse suunist (EKP) 2012/13, 18. juuli 2012, TARGET2-Securities kohta (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | 16. märtsil 2016 tegi EKP nõukogu otsuse luua uus juhtorgan, turuinfrastruktuuri nõukogu, mis vastutab tehniliste ja käitamise juhtimise ülesannete täitmise eest turuinfrastruktuuride ja platvormide valdkonnas, |
| --- | --- |

(1)

16. märtsil 2016 tegi EKP nõukogu otsuse luua uus juhtorgan, turuinfrastruktuuri nõukogu, mis vastutab tehniliste ja käitamise juhtimise ülesannete täitmise eest turuinfrastruktuuride ja platvormide valdkonnas,

| (2) | vastavalt tuleb otsust EKP/2012/6 (2) muuta, et kajastada turuinfrastruktuuri nõukogu loomist ning T2Si juhatuse tegutsemist ühe turuinfrastruktuuri nõukogu erikoosseisuna, |
| --- | --- |

(2)

vastavalt tuleb otsust EKP/2012/6 (2) muuta, et kajastada turuinfrastruktuuri nõukogu loomist ning T2Si juhatuse tegutsemist ühe turuinfrastruktuuri nõukogu erikoosseisuna,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Otsust EKP/2012/6 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Mõisted
  Käesolevas otsuses kasutatakse mõisteid suunise EKP/2012/13 (*1) ja EKP nõukogu poolt 17. novembril 2011 heaks kiidetud T2Si raamlepingu tähenduses.


  (*1)  
  18. juuli 2012. aasta suunis EKP/2012/13 TARGET2-Securities kohta (ELT L 215, 11.8.2012, lk 19).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse mõisteid suunise EKP/2012/13 (*1) ja EKP nõukogu poolt 17. novembril 2011 heaks kiidetud T2Si raamlepingu tähenduses.

(*1)  
  18. juuli 2012. aasta suunis EKP/2012/13 TARGET2-Securities kohta (ELT L 215, 11.8.2012, lk 19).“
  "

*1

| 2) | Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   T2Si juhatus asutatakse kui juhtorgan, mille ülesandeks on töötada välja ettepanekuid nõukogule tähtsaimates strateegilistes küsimustes ja täita nõukogu poolt talle antud üksnes tehnilise iseloomuga ülesandeid. Ta tegutseb turuinfrastruktuuri nõukogu (MIB) ühe erikoosseisuna.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   T2Si juhatus asutatakse kui juhtorgan, mille ülesandeks on töötada välja ettepanekuid nõukogule tähtsaimates strateegilistes küsimustes ja täita nõukogu poolt talle antud üksnes tehnilise iseloomuga ülesandeid. Ta tegutseb turuinfrastruktuuri nõukogu (MIB) ühe erikoosseisuna.“

| 3) | I lisa punktis „Koosseis“ asendatakse neljas lõige järgmisega:

  „T2Si juhatuse liikme volitused kehtivad 24 kuud ning neid võib uuendada. EKP nõukogu võib otsustada volituste lühema kestvuse, sh juhul, kui liige astub tagasi või jääb pensionile enne volituste lõppemist.“ |
| --- | --- |

3)

I lisa punktis „Koosseis“ asendatakse neljas lõige järgmisega:

„T2Si juhatuse liikme volitused kehtivad 24 kuud ning neid võib uuendada. EKP nõukogu võib otsustada volituste lühema kestvuse, sh juhul, kui liige astub tagasi või jääb pensionile enne volituste lõppemist.“

| 4) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Juhatuse liikmed ei osale otseselt T2Si või nende väärtpaberite keskdepositooriumide järelevaatamises, mis allhangivad oma arveldusoperatsioonid T2Silt, kui selline osalemine võib põhjustada tegeliku või võimaliku huvide konflikti seoses nende ülesannetega T2Si juhatuse liikmetena. Kehtestada tuleb kohased meetmed selliste huvide konfliktide tuvastamiseks ja vältimiseks. Juhatuse liikmed ei või kuuluda siseaudiitorite komiteesse (IAC) ega tegeleda igapäevase tasand3 tegevusega.“; |
| --- | --- | --- |

4)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Juhatuse liikmed ei osale otseselt T2Si või nende väärtpaberite keskdepositooriumide järelevaatamises, mis allhangivad oma arveldusoperatsioonid T2Silt, kui selline osalemine võib põhjustada tegeliku või võimaliku huvide konflikti seoses nende ülesannetega T2Si juhatuse liikmetena. Kehtestada tuleb kohased meetmed selliste huvide konfliktide tuvastamiseks ja vältimiseks. Juhatuse liikmed ei või kuuluda siseaudiitorite komiteesse (IAC) ega tegeleda igapäevase tasand3 tegevusega.“;

| b) | artikli 2 lõige 1 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõige 1 jäetakse välja.

Artikkel 2

Lõppsäte

Käesolev otsus jõustub 23. juunil 2017.

Frankfurt Maini ääres, 23. juuni 2017

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  ELT L 215, 11.8.2012, lk 19.

1

(2)  Euroopa Keskpanga 29. märtsi 2012. aasta otsus EKP/2012/6 TARGET2-Securities juhatuse asutamise kohta ning millega muudetakse otsust EKP/2009/6 (ELT L 117, 1.5.2012, lk 13).

2

---

SUUNISED

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/26

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2017/1404,

23. juuni 2017,

millega muudetakse suunist EKP/2012/13 TARGET2-Securities kohta (EKP/2017/19)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 3.1, 12.1, 12.3, 17, 18 ja 22,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 16. märtsil 2016 tegi EKP nõukogu otsuse luua uus juhtorgan, turuinfrastruktuuri nõukogu, mis vastutab tehniliste ja käitamise juhtimise ülesannete täitmise eest turuinfrastruktuuride ja -platvormide valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

16. märtsil 2016 tegi EKP nõukogu otsuse luua uus juhtorgan, turuinfrastruktuuri nõukogu, mis vastutab tehniliste ja käitamise juhtimise ülesannete täitmise eest turuinfrastruktuuride ja -platvormide valdkonnas.

| (2) | Samal päeval otsustas EKP nõukogu luua makse- ja arveldussüsteemide komitee asemele turuinfrastruktuuri ja maksete komitee. |
| --- | --- |

(2)

Samal päeval otsustas EKP nõukogu luua makse- ja arveldussüsteemide komitee asemele turuinfrastruktuuri ja maksete komitee.

| (3) | Loodud on väärtpaberite ja tagatiste turuinfrastruktuuride nõuanderühm, mis võtab üle T2Si nõuanderühma ülesanded ja hakkab nõustama eurosüsteemi küsimustes, mis on seotud väärtpaberite kliirimise ja arveldustega, tagatiste haldamise ning T2Siga. |
| --- | --- |

(3)

Loodud on väärtpaberite ja tagatiste turuinfrastruktuuride nõuanderühm, mis võtab üle T2Si nõuanderühma ülesanded ja hakkab nõustama eurosüsteemi küsimustes, mis on seotud väärtpaberite kliirimise ja arveldustega, tagatiste haldamise ning T2Siga.

| (4) | Suunist EKP/2012/13 (1) tuleb seega muuta, et kajastada makse- ja arveldussüsteemide komitee asendamist turuinfrastruktuuri ja maksete komiteega, turuinfrastruktuuri nõukogu loomist ning T2Si nõuanderühma asendamist väärtpaberite ja tagatiste turuinfrastruktuuride nõuanderühmaga, |
| --- | --- |

(4)

Suunist EKP/2012/13 (1) tuleb seega muuta, et kajastada makse- ja arveldussüsteemide komitee asendamist turuinfrastruktuuri ja maksete komiteega, turuinfrastruktuuri nõukogu loomist ning T2Si nõuanderühma asendamist väärtpaberite ja tagatiste turuinfrastruktuuride nõuanderühmaga,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist EKP/2012/13 muudetakse järgmiselt:

| 1. | artiklis 2 lisatakse järgmised mõisted:
  „(25)   „väärtpaberite ja tagatiste turuinfrastruktuuride nõuanderühm“ (Advisory Group on Market Infrastructures for Securities and Collateral, AMI SeCo)– nõuandev organ, mille ülesandeks on nõustada eurosüsteemi küsimustes, mis on seotud väärtpaberite kliirimise ja arvelduste, tagatiste haldamise ning T2Siga, ning mille volitused avaldatakse EKP veebilehel;
  (26)   „turuinfrastruktuuri nõukogu“ (Market Infrastructure Board)– juhtorgan, mille ülesandeks on toetada EKP nõukogu, tagades, et eurosüsteemi turuinfrastruktuure ja platvorme sularahaarvelduste, väärtpaberiarvelduste ja tagatiste haldamise valdkonnas hallatakse ja arendatakse vastavalt aluslepingus sätestatud Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) eesmärkidele, EKPSi vajadustele, tehnoloogia arenemisele ning kehtivatele regulatiivsetele ja järelevaatamise nõuetele;
  (27)   „turuinfrastruktuuri ja maksete komitee“ (Market Infrastructure and Payments Committee, MIPC)– eurosüsteemi komitee või tema järglane, mille ülesandeks on abistada eurosüsteemi otsuseid tegevaid organeid EKPSi põhikirjalise ülesande edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist täitmisel, sealhulgas talitluspidevuse küsimustes.“; |
| --- | --- |

1.

artiklis 2 lisatakse järgmised mõisted:

„(25)   „väärtpaberite ja tagatiste turuinfrastruktuuride nõuanderühm“ (Advisory Group on Market Infrastructures for Securities and Collateral, AMI SeCo)– nõuandev organ, mille ülesandeks on nõustada eurosüsteemi küsimustes, mis on seotud väärtpaberite kliirimise ja arvelduste, tagatiste haldamise ning T2Siga, ning mille volitused avaldatakse EKP veebilehel;

„väärtpaberite ja tagatiste turuinfrastruktuuride nõuanderühm“ (Advisory Group on Market Infrastructures for Securities and Collateral, AMI SeCo)

(26)   „turuinfrastruktuuri nõukogu“ (Market Infrastructure Board)– juhtorgan, mille ülesandeks on toetada EKP nõukogu, tagades, et eurosüsteemi turuinfrastruktuure ja platvorme sularahaarvelduste, väärtpaberiarvelduste ja tagatiste haldamise valdkonnas hallatakse ja arendatakse vastavalt aluslepingus sätestatud Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) eesmärkidele, EKPSi vajadustele, tehnoloogia arenemisele ning kehtivatele regulatiivsetele ja järelevaatamise nõuetele;

„turuinfrastruktuuri nõukogu“ (Market Infrastructure Board)

(27)   „turuinfrastruktuuri ja maksete komitee“ (Market Infrastructure and Payments Committee, MIPC)– eurosüsteemi komitee või tema järglane, mille ülesandeks on abistada eurosüsteemi otsuseid tegevaid organeid EKPSi põhikirjalise ülesande edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist täitmisel, sealhulgas talitluspidevuse küsimustes.“;

„turuinfrastruktuuri ja maksete komitee“ (Market Infrastructure and Payments Committee, MIPC)

| 2. | artikli 2 punkt 18 asendatakse järgmisega:
  „18)   „T2Si juhatus“ (T2S Board)– otsuse EKP/2012/6 alusel asutatud juhtorgan, mille ülesanne T2Si osas on ettepanekute koostamine EKP nõukogule põhilistes strateegilistes küsimustes ja üksnes tehnilise iseloomuga ülesannete täitmine ning mis tegutseb turuinfrastruktuuri nõukogu ühe erikoosseisuna;“; |
| --- | --- |

2.

artikli 2 punkt 18 asendatakse järgmisega:

„18)   „T2Si juhatus“ (T2S Board)– otsuse EKP/2012/6 alusel asutatud juhtorgan, mille ülesanne T2Si osas on ettepanekute koostamine EKP nõukogule põhilistes strateegilistes küsimustes ja üksnes tehnilise iseloomuga ülesannete täitmine ning mis tegutseb turuinfrastruktuuri nõukogu ühe erikoosseisuna;“;

„T2Si juhatus“ (T2S Board)

| 3. | artikli 7 lõigetes 1 kuni 3 asendatakse kõik viited „T2Si nõukogule“ viidetega „väärtpaberite ja tagatiste turuinfrastruktuuride nõuanderühmale“; |
| --- | --- |

3.

artikli 7 lõigetes 1 kuni 3 asendatakse kõik viited „T2Si nõukogule“ viidetega „väärtpaberite ja tagatiste turuinfrastruktuuride nõuanderühmale“;

| 4. | artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Huvide konflikti vältimiseks eurosüsteemi T2Si teenuseid pakkuvate ja järelevaatamise ülesannete vahel peavad eurosüsteemi keskpangad tagama järgmist:






  a) | T2Si juhatuse liikmed ei osale otseselt T2Si või nende väärtpaberite keskdepositooriumide järelevaatamises, mis allhangivad oma arveldusoperatsioonid T2Silt, kui selline osalemine võib põhjustada tegeliku või võimaliku huvide konflikti seoses nende ülesannetega T2Si juhatuse liikmetena. Kehtestada tuleb kohased meetmed selliste huvide konfliktide tuvastamiseks ja vältimiseks; |
| --- | --- | --- |

4.

artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Huvide konflikti vältimiseks eurosüsteemi T2Si teenuseid pakkuvate ja järelevaatamise ülesannete vahel peavad eurosüsteemi keskpangad tagama järgmist:

a)

T2Si juhatuse liikmed ei osale otseselt T2Si või nende väärtpaberite keskdepositooriumide järelevaatamises, mis allhangivad oma arveldusoperatsioonid T2Silt, kui selline osalemine võib põhjustada tegeliku või võimaliku huvide konflikti seoses nende ülesannetega T2Si juhatuse liikmetena. Kehtestada tuleb kohased meetmed selliste huvide konfliktide tuvastamiseks ja vältimiseks;

| b) | T2Si juhatuse liikmed ei või kuuluda siseaudiitorite komiteesse (IAC) ega tegeleda igapäevase tasand3 tegevusega; |
| --- | --- |

b)

T2Si juhatuse liikmed ei või kuuluda siseaudiitorite komiteesse (IAC) ega tegeleda igapäevase tasand3 tegevusega;

| c) | T2Si järelevaatamise alane tegevus peab olema lahutatud selle käitamisest.“; |
| --- | --- |

c)

T2Si järelevaatamise alane tegevus peab olema lahutatud selle käitamisest.“;

| 5. | artikli 9 lõigetes 3 ja 4 asendatakse kõik viited „makse- ja arveldussüsteemide komiteele (PSSC)“ viidetega „turuinfrastruktuuri ja maksete komiteele (MIPC).“; |
| --- | --- |

5.

artikli 9 lõigetes 3 ja 4 asendatakse kõik viited „makse- ja arveldussüsteemide komiteele (PSSC)“ viidetega „turuinfrastruktuuri ja maksete komiteele (MIPC).“;

| 6. | lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga. |
| --- | --- |

6.

lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolevat suunist kohaldatakse kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 23. juuni 2017

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  Suunis EKP/2012/13, 18. juuli 2012, TARGET2-Securities kohta (ELT L 215, 11.8.2012, lk 19).

1

---

LISA

„LISA

RIIGISISESED KASUTAJARÜHMAD

PÄDEVUS

1.   Eesmärgid

| 1.1. | Riigisiseste kasutajarühmade (National User Groups, NUGs) ülesandeks on võimaldada riigisisesel turul väärtpaberiarveldusteenuste pakkujate ja kasutajate vahelist koostööd TARGET2-Securities (T2Si) arenduse, rakendamise ja tegevuse eesmärgil. Nad moodustavad ümarlaua, mis võimaldab turuosalistel osaleda väärtpaberite ja tagatiste turuinfrastruktuuride nõuanderühma (edaspidi „VTTN“) töös ja loovad formaalse seose VTTNi ja riigisisese turu vahel. Riigisisesed kasutajarühmad edastavad probleeme T2Si projekti büroole ja esitavad VTTNile seisukohti kõikides VTTNi poolt arutatavates küsimustes. Samuti võivad nad esitada VTTNile kaalumiseks teemasid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Riigisiseseid kasutajarühmi võib kaasata muutmise ja avaldamise korra menetluses ning nad on olulised asjaomaste taotluste hindamisel riigisisese turu toimimise kontekstis. Riigisisesed kasutajarühmad peaksid järgima T2Si põhimõtet, mille kohaselt peab vältima riikide erisuste inkorporeerimist T2Sis ning aktiivselt edendama ühtlustamist. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Vastutus ja ülesanded

| 2.1. | T2Siga hõlmatud turgude riigisisesed kasutajarühmad:






  a) | hindavad T2Si mõju, eelkõige T2Si kasutajavajaduste muutumise osas siseriiklikul turul. Selles kontekstis tuleb arvestada „lihtsa T2Si“ kontseptsiooniga, mille kohaselt tuleb vältida siseriiklikke erisusi ja propageerida ühtlustamist; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

hindavad T2Si mõju, eelkõige T2Si kasutajavajaduste muutumise osas siseriiklikul turul. Selles kontekstis tuleb arvestada „lihtsa T2Si“ kontseptsiooniga, mille kohaselt tuleb vältida siseriiklikke erisusi ja propageerida ühtlustamist;

| b) | aitavad kaasa VTTNi poolt toetuse saanud T2Si ühtlustamistegevusega seotud jälgimise ja rakendamise ülesannetes; |
| --- | --- |

b)

aitavad kaasa VTTNi poolt toetuse saanud T2Si ühtlustamistegevusega seotud jälgimise ja rakendamise ülesannetes;

| c) | juhivad VTTNi tähelepanu olulistele riigisisest turgu puudutavatele küsimustele; |
| --- | --- |

c)

juhivad VTTNi tähelepanu olulistele riigisisest turgu puudutavatele küsimustele;

| d) | suurendavad riigisiseste väärtpaberiringkondade kõikide segmentide T2Si teadlikkust; |
| --- | --- |

d)

suurendavad riigisiseste väärtpaberiringkondade kõikide segmentide T2Si teadlikkust;

| e) | toetavad riigisiseseid ringkondi esindavaid VTTNi liikmeid. |
| --- | --- |

e)

toetavad riigisiseseid ringkondi esindavaid VTTNi liikmeid.

| 2.2. | Oma vastutusalal tegutsemisel järgivad riigisisesed kasutajarühmad T2Si põhialuseks olevat läbipaistvuse kõrget standardit. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kuigi käesolevad volitused keskenduvad T2Sis osalevatele turgudele, võivad ka T2Sis veel mitte osalevad turud moodustada riigisiseseid kasutajarühmi. Kui selline turg otsustab asutada riigisisese kasutajarühma, peab ta järgima oma turu T2Sis osalemise ettevalmistamisel samalaadseid volitusi. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Koosseis ja ametiaeg

| 3.1. | Riigisisesesse kasutajarühma kuuluvad eesistuja, sekretär ja liikmed. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Riigisisese kasutajarühma eesistuja on üldreeglina VTTNi täisliige või vaatlejaliige. Tavaliselt on selles ametis asjaomase riigi keskpanga vanemametnik. Kui asjaomane keskpank ei esita ega nimeta riigisisese kasutajarühma eesistujat, määratakse eesistuja VTTNi eesistuja poolt, kes püüab leida konsensust peamiste turuosaliste vahel antud riigis. Kui riigisisese kasutajarühma eesistuja ei ole VTTNi liige, koordineerib VTTNi ja riigisisese kasutajarühma eesistuja vahelisi suhteid VTTNi liige, et tagada tihedad suhted VTTNi ja riigisisese kasutajarühma vahel. Kui ükski riigisisese kasutajarühma liige ei ole esindatud VTTNis, peab riigisisene kasutajarühm seadma sisse tiheda koostöö VTTNi sekretäriga, et olla kursis T2Si arengutega. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Riigisisese kasutajarühma sekretäri määrab euroala riigis riigi keskpank, teistes riikides aga riigisisese kasutajarühma eesistuja ja ta peaks soovitavalt olema vastava riigi keskpangast. Sekretäri ülesandeks on osaleda T2Si projekti büroo poolt riigisiseste kasutajarühmade võrgu kaudu riigisiseste kasutajarühmade sekretäridele regulaarselt korraldatavatel teabetundidel. T2Sis mitteosalevate turgude riigisiseste kasutajarühmade sekretärid võivad osaleda riigisiseste kasutajarühmade ekspertide võrgustiku kaudu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Riigisisese kasutajarühma liikmeteks on asjaomased VTTNi liikmed ja vaatlejaliikmed (või nende poolt määratud ja riigisisese kasutajarühma eesistuja poolt heakskiidetud kõrgetasemelised esindajad) ning isikud, kelle teadmised ja positsioon võimaldavad esindada kõiki kasutajate ja teenusepakkujate liike riigisisesel turul, k.a eksperdid sularaha küsimustes. Riigisisese kasutajarühma liikmeteks võivad seega olla väärtpaberite keskdepositooriumid (CSD), maaklerid, pangad, investeerimispangad, varahaldurid, emitendid ja/või nende agendid, kesksed osapooled (CCP), börsid ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid (MTF), asjaomase riigi keskpank, reguleerivad asutused ja pangaliidud. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Riigisiseste kasutajarühmade volitused lõpevad samaaegselt VTTNi volituste lõppemisega, s.t kui raamleping ja vääringu lisamise leping asendatakse uue lepinguga ja/või kui raamleping ja vääringu lisamise leping lõpetatakse kõikide allakirjutanud olla väärtpaberite keskdepositooriumite ja euroalaväliste keskpankade poolt. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Töökorraldus

| 4.1. | Riigisisesed kasutajarühmad tegelevad ainult T2Siga seonduvate küsimustega. Riigisiseselt kasutajarühmalt oodatakse aktuaalsete küsimuste osas aktiivset arupärimist T2Si projekti büroolt, samuti VTTNi sekretäri poolt taotletud või riigisisese kasutajarühma enda poolt tõstatatud küsimustes siseriiklike seisukohtade õigeaegset esitamist. T2Si projekti büroo annab riigisisestele kasutajarühmadele regulaarselt teavet T2Sis osalevate turgude kohta ja korraldab kohtumisi riigisiseste kasutajarühmade sekretäridega riigisiseste kasutajarühmade ekspertide võrgustiku kaudu, et edendada riigisiseste kasutajarühmade ja T2Si projekti büroo vahelist suhtlust. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Riigisisene kasutajarühm korraldab regulaarselt koosolekuid, võttes arvesse VTTNi koosolekute ajakava, et tal oleks võimalik oma riigi VTTNi liikmetele nõu anda. VTTNi liikmetele ei ole need nõuanded siduvad. Riigisisene kasutajarühm võib VTTNi sekretäri vahendusel esitada VTTNile kirjalikke päringuid ning küsida VTTNi liikmelt tema seisukohta. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Riigisisese kasutajarühma sekretär edastab üldjuhul riigisisese kasutajarühma koosoleku päevakava ja arutusele tulevad dokumendid vähemalt viis tööpäeva enne koosolekut. Riigisisese kasutajarühma koosoleku kokkuvõte avaldatakse T2Si veebilehel ja kohastel juhtudel asjaomase RKP veebilehel. Avaldamine peaks toimuma inglise keeles ja taotluse korral asjaomases riigikeeles kolm nädalat pärast iga riigisisese kasutajarühma koosolekut. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Riigisisese kasutajarühma liikmete nimekiri avaldatakse T2Si kodulehel. Riigisisene kasutajarühm avaldab T2Si kodulehel ka riigisisese kasutajarühma e-posti aadressi, et riikide turuosalised teaksid, kellega oma seisukohtade avaldamiseks ühendust võtta. |
| --- | --- |

4.4.

---