# Jurnalul Oficial L 207/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 207 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6010 august 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 207

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6010 august 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1444 al Comisiei din 9 august 2017 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de oțeluri rezistente la coroziune originare din Republica Populară Chineză | 1 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1445 a Comisiei din 8 august 2017 privind grupul de produse a căror principală acțiune prevăzută, bazată pe proantocianidinele (PAC) prezente în merișoare (Vaccinium macrocarpon), este de a preveni sau de a trata cistita
  [notificată cu numărul C(2017) 5341] | 28 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 103 al Comisiei Economice pentru Europa din cadrul Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de schimb pentru controlul poluării pentru autovehicule [2017/1446] | 30 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1444 al Comisiei din 9 august 2017 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de oțeluri rezistente la coroziune originare din Republica Populară Chineză

1

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1445 a Comisiei din 8 august 2017 privind grupul de produse a căror principală acțiune prevăzută, bazată pe proantocianidinele (PAC) prezente în merișoare (Vaccinium macrocarpon), este de a preveni sau de a trata cistita
  [notificată cu numărul C(2017) 5341]

Vaccinium macrocarpon

[notificată cu numărul C(2017) 5341]

28

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Regulamentul nr. 103 al Comisiei Economice pentru Europa din cadrul Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de schimb pentru controlul poluării pentru autovehicule [2017/1446]

30

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 10.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 207/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1444 AL COMISIEI

din 9 august 2017

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de oțeluri rezistente la coroziune originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 7,

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

Deschiderea procedurii

| (1) | La data de 9 decembrie 2016, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite tipuri de oțeluri rezistente la coroziune (denumite în continuare „ORC”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”) în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) 2016/1036 (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Aceasta a publicat un aviz de deschidere (denumit în continuare „avizul de deschidere”) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

La data de 9 decembrie 2016, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite tipuri de oțeluri rezistente la coroziune (denumite în continuare „ORC”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”) în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) 2016/1036 (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Aceasta a publicat un aviz de deschidere (denumit în continuare „avizul de deschidere”) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (2) | Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 25 octombrie 2016 de către Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 53 % din producția totală de ORC a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă atestând existența unui dumping și a unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 25 octombrie 2016 de către Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 53 % din producția totală de ORC a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă atestând existența unui dumping și a unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

1.2.   Înregistrare

Înregistrare

| (3) | În urma unei cereri adresate de către reclamant la 24 mai 2017 și susținute de documentele justificative necesare, Comisia a publicat la 8 iulie 2017 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1238 (3), care prevede obligativitatea înregistrării importurilor de anumite produse din oțeluri rezistente la coroziune originare din RPC începând cu 9 iulie 2017. |
| --- | --- |

(3)

În urma unei cereri adresate de către reclamant la 24 mai 2017 și susținute de documentele justificative necesare, Comisia a publicat la 8 iulie 2017 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1238 (3), care prevede obligativitatea înregistrării importurilor de anumite produse din oțeluri rezistente la coroziune originare din RPC începând cu 9 iulie 2017.

3

| (4) | Comisia dispunea de suficiente elemente de probă prima facie justificând necesitatea de a înregistra importurile întrucât importurile și cotele de piață din țara în cauză au sporit brusc după deschiderea anchetei și a concluzionat că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(4)

Comisia dispunea de suficiente elemente de probă prima facie justificând necesitatea de a înregistra importurile întrucât importurile și cotele de piață din țara în cauză au sporit brusc după deschiderea anchetei și a concluzionat că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.

prima facie

1.3.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (5) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific cu privire la deschiderea anchetei reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, exportatorii cunoscuți, autoritățile chineze, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți vizate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta. |
| --- | --- |

(5)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific cu privire la deschiderea anchetei reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, exportatorii cunoscuți, autoritățile chineze, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți vizate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

| (6) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(6)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

1.4.   Producătorii din țara analogă

Producătorii din țara analogă

| (7) | În vederea selectării țării analoge, Comisia a contactat producătorii din Brazilia, Canada, India, Japonia, Coreea de Sud, Taiwan, Turcia, Ucraina și SUA, i-a informat cu privire la deschidere anchetei și i-a invitat să participe la aceasta. |
| --- | --- |

(7)

În vederea selectării țării analoge, Comisia a contactat producătorii din Brazilia, Canada, India, Japonia, Coreea de Sud, Taiwan, Turcia, Ucraina și SUA, i-a informat cu privire la deschidere anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

| (8) | În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că a ales în mod provizoriu Canada ca țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(8)

În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că a ales în mod provizoriu Canada ca țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

1.5.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (9) | În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea include părțile interesate în eșantion, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(9)

În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea include părțile interesate în eșantion, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.5.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (10) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza celor mai mari volume reprezentative de producție și de vânzări, asigurând în același timp o distribuție geografică. Acest eșantion provizoriu a inclus patru producători din Uniune situați în patru state membre diferite și care reprezentau peste 30 % din producția de oțeluri rezistente la coroziune din Uniune. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. |
| --- | --- |

(10)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza celor mai mari volume reprezentative de producție și de vânzări, asigurând în același timp o distribuție geografică. Acest eșantion provizoriu a inclus patru producători din Uniune situați în patru state membre diferite și care reprezentau peste 30 % din producția de oțeluri rezistente la coroziune din Uniune. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu.

| (11) | Două societăți au comunicat în scris că nu erau în măsură să completeze chestionarul necesar. Deși continuau să susțină plângerea, acestea s-au retras din eșantionul preliminar. |
| --- | --- |

(11)

Două societăți au comunicat în scris că nu erau în măsură să completeze chestionarul necesar. Deși continuau să susțină plângerea, acestea s-au retras din eșantionul preliminar.

| (12) | Comisia a evaluat impactul excluderii acestor două societăți din eșantion și a concluzionat că, prin includerea a două alte societăți, eșantionul rămânea reprezentativ pentru situația industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a evaluat impactul excluderii acestor două societăți din eșantion și a concluzionat că, prin includerea a două alte societăți, eșantionul rămânea reprezentativ pentru situația industriei din Uniune.

| (13) | Cea mai mare dintre cele două societăți care au cerut să fie excluse din eșantion a explicat în cererea sa că se afla sub control guvernamental și era pusă în vânzare prin ofertă publică în cadrul unei proceduri de licitație. Ținând seama de aceste elemente, Comisia a concluzionat că includerea societății ar influența micro-indicatorii financiari ai eșantionului într-un mod negativ semnificativ, îndeosebi în lumina producției și volumului de vânzări considerabile implicate. |
| --- | --- |

(13)

Cea mai mare dintre cele două societăți care au cerut să fie excluse din eșantion a explicat în cererea sa că se afla sub control guvernamental și era pusă în vânzare prin ofertă publică în cadrul unei proceduri de licitație. Ținând seama de aceste elemente, Comisia a concluzionat că includerea societății ar influența micro-indicatorii financiari ai eșantionului într-un mod negativ semnificativ, îndeosebi în lumina producției și volumului de vânzări considerabile implicate.

| (14) | Cealaltă societate a explicat că participa în mod activ la alte proceduri antidumping și a invocat o lipsă de resurse pentru a gestiona și cazul de față. Luând în considerare faptul că societatea putea fi înlocuită fără a aduce prejudicii caracterului reprezentativ al eșantionului, Comisia a concluzionat că era rezonabil și proporțional să accepte cererea societății de a nu face parte din eșantion. |
| --- | --- |

(14)

Cealaltă societate a explicat că participa în mod activ la alte proceduri antidumping și a invocat o lipsă de resurse pentru a gestiona și cazul de față. Luând în considerare faptul că societatea putea fi înlocuită fără a aduce prejudicii caracterului reprezentativ al eșantionului, Comisia a concluzionat că era rezonabil și proporțional să accepte cererea societății de a nu face parte din eșantion.

| (15) | Prin urmare, Comisia a informat părțile că au fost selecționate alte două societăți pentru a fi incluse în eșantion și a solicitat din nou observații de la părțile interesate. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, Comisia a informat părțile că au fost selecționate alte două societăți pentru a fi incluse în eșantion și a solicitat din nou observații de la părțile interesate.

| (16) | Eurofer a prezentat observații și a sugerat adăugarea unei a cincea societăți pentru a ameliora reprezentativitatea geografică a eșantionului. Totuși, după analizarea acestor observații, Comisia a concluzionat că eșantionul revizuit era suficient de reprezentativ întrucât întrunea 29 % din producția de oțeluri rezistente la coroziune din Uniune și era situat în patru state membre diferite. Mai mult, societatea propusă nu constituia o diversificare în materie de grupuri de societăți incluse în eșantion. În plus, cea de a cincea societate propusă nu adăuga volume suficiente de producție și de vânzări pentru a justifica includerea sa. Prin urmare, Comisia a confirmat eșantionul revizuit constituit din patru societăți. Cu toate acestea, societatea a fost vizitată în interesul obținerii unei viziuni mai aprofundate a situației schimbătoare și cu un grad ridicat de competitivitate a pieței din Italia, atât în ceea ce privește concurența din partea altor producători din Uniune, cât și din partea importurilor din China. |
| --- | --- |

(16)

Eurofer a prezentat observații și a sugerat adăugarea unei a cincea societăți pentru a ameliora reprezentativitatea geografică a eșantionului. Totuși, după analizarea acestor observații, Comisia a concluzionat că eșantionul revizuit era suficient de reprezentativ întrucât întrunea 29 % din producția de oțeluri rezistente la coroziune din Uniune și era situat în patru state membre diferite. Mai mult, societatea propusă nu constituia o diversificare în materie de grupuri de societăți incluse în eșantion. În plus, cea de a cincea societate propusă nu adăuga volume suficiente de producție și de vânzări pentru a justifica includerea sa. Prin urmare, Comisia a confirmat eșantionul revizuit constituit din patru societăți. Cu toate acestea, societatea a fost vizitată în interesul obținerii unei viziuni mai aprofundate a situației schimbătoare și cu un grad ridicat de competitivitate a pieței din Italia, atât în ceea ce privește concurența din partea altor producători din Uniune, cât și din partea importurilor din China.

1.5.2.   Constituirea eșantionului de importatori

Constituirea eșantionului de importatori

| (17) | Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere pentru a decide dacă este necesară constituirea unui eșantion și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere pentru a decide dacă este necesară constituirea unui eșantion și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion.

| (18) | Doar doi importatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În consecință, s-a decis să se renunțe la exercițiul de eșantionare și ambelor societăți le-a fost trimis un chestionar destinat importatorilor. Numai una dintre ele a transmis un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(18)

Doar doi importatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În consecință, s-a decis să se renunțe la exercițiul de eșantionare și ambelor societăți le-a fost trimis un chestionar destinat importatorilor. Numai una dintre ele a transmis un răspuns la chestionar.

1.5.3.   Constituirea eșantionului de producători-exportatori

Constituirea eșantionului de producători-exportatori

| (19) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (20) | Șaisprezece (grupuri de) producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate în termenul acordat și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei grupuri pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune, exporturi care puteau fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din țara în cauză. Nu au fost primite observații. |
| --- | --- |

(20)

Șaisprezece (grupuri de) producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate în termenul acordat și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei grupuri pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune, exporturi care puteau fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză, precum și autoritățile din țara în cauză. Nu au fost primite observații.

1.6.   Tratamentul individual

Tratamentul individual

| (21) | Trei grupuri de producători-exportatori din RPC, compuse din mai multe întreprinderi individuale, au solicitat un tratament individual în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(21)

Trei grupuri de producători-exportatori din RPC, compuse din mai multe întreprinderi individuale, au solicitat un tratament individual în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (22) | În etapa provizorie a anchetei nu a fost posibilă examinarea acestor cereri de tratament individual din cauza numărului mare de societăți care trebuiau examinate, a numărului de locuri diferite care trebuiau vizitate, a calendarului anchetei și a resurselor disponibile din partea Comisiei. Într-adevăr, astfel cu se indică la punctul 1.9 de mai jos, Comisia a verificat deja un total de 17 societăți individuale care fac parte din cele trei grupuri selectate pentru eșantion. Datorită volumului de muncă aferent, nici răspunsurile la chestionar furnizate de importatori importanți afiliați unei părți incluse în eșantion nu au putut fi verificate în etapa provizorie, iar aceste verificări vor trebui să fie efectuate într-o etapă ulterioară. Realizarea evaluării unor trei grupuri suplimentare de societăți în această etapă ar fi fost nejustificat de împovărătoare și ar fi împiedicat încheierea anchetei în termenele stricte impuse de regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

În etapa provizorie a anchetei nu a fost posibilă examinarea acestor cereri de tratament individual din cauza numărului mare de societăți care trebuiau examinate, a numărului de locuri diferite care trebuiau vizitate, a calendarului anchetei și a resurselor disponibile din partea Comisiei. Într-adevăr, astfel cu se indică la punctul 1.9 de mai jos, Comisia a verificat deja un total de 17 societăți individuale care fac parte din cele trei grupuri selectate pentru eșantion. Datorită volumului de muncă aferent, nici răspunsurile la chestionar furnizate de importatori importanți afiliați unei părți incluse în eșantion nu au putut fi verificate în etapa provizorie, iar aceste verificări vor trebui să fie efectuate într-o etapă ulterioară. Realizarea evaluării unor trei grupuri suplimentare de societăți în această etapă ar fi fost nejustificat de împovărătoare și ar fi împiedicat încheierea anchetei în termenele stricte impuse de regulamentul de bază.

| (23) | Unul dintre grupurile de societăți care solicita tratament individual a susținut că gama lor de produse nu se reflecta în eșantionul selecționat de Comisie. Totuși, ar trebui menționat faptul că gama de produse acoperite în eșantion este reprezentativă pentru importurile în cauză. |
| --- | --- |

(23)

Unul dintre grupurile de societăți care solicita tratament individual a susținut că gama lor de produse nu se reflecta în eșantionul selecționat de Comisie. Totuși, ar trebui menționat faptul că gama de produse acoperite în eșantion este reprezentativă pentru importurile în cauză.

| (24) | Comisia va lua o decizie cu privire la oportunitatea acordării tratamentului individual în etapa definitivă a anchetei. |
| --- | --- |

(24)

Comisia va lua o decizie cu privire la oportunitatea acordării tratamentului individual în etapa definitivă a anchetei.

1.7.   Formularele de cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

Formularele de cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

| (25) | În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul e bază, Comisia a trimis formulare de cerere de acordare a TEP tuturor producătorilor-exportatori din RPC selecționați pentru a fi incluși în eșantion și producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion care doreau să solicite o marjă de dumping individuală. Niciunul dintre cele trei grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion nu a returnat formulare de cerere de acordare a TEP. Deși cererile de examinare individuală au fost respinse în mod provizoriu, Comisia va examina cererile de acordare a TEP depuse de două grupuri de producători-exportatori cooperanți neincluși în eșantion în cazul în care aceasta decide că este posibil să accepte cererea lor de examinare individuală în etapa definitivă. |
| --- | --- |

(25)

În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul e bază, Comisia a trimis formulare de cerere de acordare a TEP tuturor producătorilor-exportatori din RPC selecționați pentru a fi incluși în eșantion și producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion care doreau să solicite o marjă de dumping individuală. Niciunul dintre cele trei grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion nu a returnat formulare de cerere de acordare a TEP. Deși cererile de examinare individuală au fost respinse în mod provizoriu, Comisia va examina cererile de acordare a TEP depuse de două grupuri de producători-exportatori cooperanți neincluși în eșantion în cazul în care aceasta decide că este posibil să accepte cererea lor de examinare individuală în etapa definitivă.

1.8.   Răspunsurile la chestionar

Răspunsurile la chestionar

| (26) | Comisia a trimis chestionare reclamantului, producătorilor din Uniune incluși în eșantion și importatorilor/utilizatorilor care s-au manifestat, producătorilor-exportatori incluși în eșantion și producătorilor-exportatori care au solicitat o examinare individuală, precum și producătorilor din țara analogă potențială. |
| --- | --- |

(26)

Comisia a trimis chestionare reclamantului, producătorilor din Uniune incluși în eșantion și importatorilor/utilizatorilor care s-au manifestat, producătorilor-exportatori incluși în eșantion și producătorilor-exportatori care au solicitat o examinare individuală, precum și producătorilor din țara analogă potențială.

| (27) | S-au primit răspunsuri de la Eurofer, patru producători din Uniune, un importator/utilizator, trei grupuri de producători-exportatori din RPC, trei grupuri de producători-exportatori cooperanți neincluși în eșantion care au solicitat o examinare individuală și un grup de producători dintr-o țară analogă. |
| --- | --- |

(27)

S-au primit răspunsuri de la Eurofer, patru producători din Uniune, un importator/utilizator, trei grupuri de producători-exportatori din RPC, trei grupuri de producători-exportatori cooperanți neincluși în eșantion care au solicitat o examinare individuală și un grup de producători dintr-o țară analogă.

1.9.   Vizitele de verificare

Vizitele de verificare

| (28) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru o determinare provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți/asociații: | Asociații:






  — | Eurofer, Bruxelles, Belgia |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru o determinare provizorie a dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți/asociații:

Asociații:

—

Eurofer, Bruxelles, Belgia

| | Producători din Uniune:






  — | Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Țările de Jos |
| --- | --- | --- |

Producători din Uniune:

—

Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Țările de Jos

| — | ArcelorMittal Belgium N.V., Gand, Belgia |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium N.V., Gand, Belgia

| — | ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS, Dunquerque, Franța |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS, Dunquerque, Franța

| — | ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Polonia |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Polonia

| — | ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Italia |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Italia

| | Importatorul/utilizatorul neafiliat din Uniune:






  — | Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgia (care face parte din Kingspan Group, Kingscourt, Irlanda) |
| --- | --- | --- |

Importatorul/utilizatorul neafiliat din Uniune:

—

Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgia (care face parte din Kingspan Group, Kingscourt, Irlanda)

| | Producători-exportatori din RPC și comercianți/importatori afiliați: | Hebei Iron and Steel Group („HBIS”):







  — | Hesteel Co., Ltd Handan Branch, Handan, Hebei, RPC. |
| --- | --- | --- | --- |

Producători-exportatori din RPC și comercianți/importatori afiliați:

Hebei Iron and Steel Group („HBIS”):

Hebei Iron and Steel Group („HBIS”):

—

Hesteel Co., Ltd Handan Branch, Handan, Hebei, RPC.

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan, Hebei, RPC. |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan, Hebei, RPC.

| — | Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd, Handan, Hebei, RPC. |
| --- | --- |

—

Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd, Handan, Hebei, RPC.

| — | Hesteel Hong Kong Co., Limited; Handan, Hebei, RPC. |
| --- | --- |

—

Hesteel Hong Kong Co., Limited; Handan, Hebei, RPC.

| — | Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, RPC. |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, RPC.

| — | Hesteel (Singapore) Pte. Ltd, Handan, Hebei, RPC. |
| --- | --- |

—

Hesteel (Singapore) Pte. Ltd, Handan, Hebei, RPC.

| — | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch, Tangshan, Hebei, RPC. |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch, Tangshan, Hebei, RPC.

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, RPC. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, RPC.

| — | Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd, Tangshan, Hebei, RPC. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd, Tangshan, Hebei, RPC.

| — | Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, RPC. |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, RPC.

| | Shagang group:







  — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, RPC. |
| --- | --- | --- |

Shagang group:

Shagang group:

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, RPC.

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, RPC. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, RPC.

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, RPC. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, RPC.

| | Shougang Group:







  — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd, Beijing, RPC. |
| --- | --- | --- |

Shougang Group:

Shougang Group:

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd, Beijing, RPC.

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd, Beijing, RPC. |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd, Beijing, RPC.

| — | China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd, Beijing, RPC. |
| --- | --- |

—

China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd, Beijing, RPC.

| — | Shougang International (Austria) GmbH, Viena, Austria. |
| --- | --- |

—

Shougang International (Austria) GmbH, Viena, Austria.

| | Producători din țara analogă:






  — | ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazilia. |
| --- | --- | --- |

Producători din țara analogă:

—

ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazilia.

| — | ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazilia. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazilia.

| (29) | Comisia nu a vizitat sediile celor trei exportatori afiliați ai societăților chineze cooperante situate în Hong Kong și Singapore, și anume Xinsha International PTE, Ltd și Shagang South-Asia (Hong Kong) Trading Co., Ltd (exportatori afiliați ai Shagang Group) și Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd (exportator afiliat al Shougang Group). Cu toate acestea, fișierele și conturile acestora, în măsura în care au fost solicitate de către Comisie, au fost puse la dispoziție pentru inspecție în timpul vizitelor la fața locului la sediul producătorilor afiliați respectivi din RPC. |
| --- | --- |

(29)

Comisia nu a vizitat sediile celor trei exportatori afiliați ai societăților chineze cooperante situate în Hong Kong și Singapore, și anume Xinsha International PTE, Ltd și Shagang South-Asia (Hong Kong) Trading Co., Ltd (exportatori afiliați ai Shagang Group) și Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd (exportator afiliat al Shougang Group). Cu toate acestea, fișierele și conturile acestora, în măsura în care au fost solicitate de către Comisie, au fost puse la dispoziție pentru inspecție în timpul vizitelor la fața locului la sediul producătorilor afiliați respectivi din RPC.

1.10.   Perioada de anchetă și perioada examinată

Perioada de anchetă și perioada examinată

| (30) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2015 și 30 septembrie 2016 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada începând din 2013 și până la sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(30)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2015 și 30 septembrie 2016 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada începând din 2013 și până la sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (31) | Produsul în cauză constă în anumite tipuri de oțeluri rezistente la coroziune. Acestea sunt produse plate laminate din fier, din oțel aliat sau din oțel nealiat; calmate cu aluminiu; placate sau acoperite prin galvanizare la cald cu zinc și/sau cu aluminiu, alte metale fiind excluse; pasivate chimic; conținând în greutate: minimum 0,015 %, însă maximum 0,170 % carbon, minimum 0,015 %, însă maximum 0,100 % aluminiu, maximum 0,045 % niobiu, maximum 0,010 % titan și maximum 0,010 % vanadiu; prezentate în rulouri, foi „tăiate la lungime” și „benzi înguste”.
  Următoarele produse se exclud:






  — | din oțel inoxidabil, din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” și din oțeluri rapide; |
| --- | --- | --- |

(31)

Produsul în cauză constă în anumite tipuri de oțeluri rezistente la coroziune. Acestea sunt produse plate laminate din fier, din oțel aliat sau din oțel nealiat; calmate cu aluminiu; placate sau acoperite prin galvanizare la cald cu zinc și/sau cu aluminiu, alte metale fiind excluse; pasivate chimic; conținând în greutate: minimum 0,015 %, însă maximum 0,170 % carbon, minimum 0,015 %, însă maximum 0,100 % aluminiu, maximum 0,045 % niobiu, maximum 0,010 % titan și maximum 0,010 % vanadiu; prezentate în rulouri, foi „tăiate la lungime” și „benzi înguste”.

Următoarele produse se exclud:

—

din oțel inoxidabil, din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” și din oțeluri rapide;

| — | simplu laminate la cald sau laminate la rece. |
| --- | --- |

—

simplu laminate la cald sau laminate la rece.

Produsul în cauză se încadrează în prezent la codurile NC ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 și ex 7226 99 70 (coduri TARIC: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094) și originare din RPC.

| (32) | ORC este produs prin acoperirea rulourilor, foilor și benzilor laminate plate prin imersie într-o baie de metal topit sau aliaj de zinc. Metalul de acoperire se combină cu substratul de oțel în cadrul unei reacții metalurgice pentru a forma o structură în straturi multiple de aliaje, și se obține o acoperire care este legată în mod metalurgic cu oțelul. Suprafața produsului este tratată în continuare prin pasivizare chimică pentru a proteja suprafața împotriva umidității și a reduce riscul de formare a produselor de coroziune în timpul depozitării și transportului. |
| --- | --- |

(32)

ORC este produs prin acoperirea rulourilor, foilor și benzilor laminate plate prin imersie într-o baie de metal topit sau aliaj de zinc. Metalul de acoperire se combină cu substratul de oțel în cadrul unei reacții metalurgice pentru a forma o structură în straturi multiple de aliaje, și se obține o acoperire care este legată în mod metalurgic cu oțelul. Suprafața produsului este tratată în continuare prin pasivizare chimică pentru a proteja suprafața împotriva umidității și a reduce riscul de formare a produselor de coroziune în timpul depozitării și transportului.

| (33) | ORC este utilizat în special în sectorul construcțiilor pentru diferite materiale de placare a clădirilor, dar și pentru fabricarea de aparate de uz casnic, pentru procedeele de ambutisare și ștanțare și pentru țevile sudate de dimensiuni mici. |
| --- | --- |

(33)

ORC este utilizat în special în sectorul construcțiilor pentru diferite materiale de placare a clădirilor, dar și pentru fabricarea de aparate de uz casnic, pentru procedeele de ambutisare și ștanțare și pentru țevile sudate de dimensiuni mici.

| (34) | S-au primit numeroase întrebări referitoare la caracteristica potrivit căreia produsul în cauză ar trebui să fie pasivizat chimic, principala preocupare fiind faptul că ORC care este doar uleiat pentru protejarea suprafeței nu intră sub incidența anchetei și, prin urmare, nu poate fi supus măsurilor. Anumite părți semnalează că aceasta constituie o invitația la a „eluda” măsurile. |
| --- | --- |

(34)

S-au primit numeroase întrebări referitoare la caracteristica potrivit căreia produsul în cauză ar trebui să fie pasivizat chimic, principala preocupare fiind faptul că ORC care este doar uleiat pentru protejarea suprafeței nu intră sub incidența anchetei și, prin urmare, nu poate fi supus măsurilor. Anumite părți semnalează că aceasta constituie o invitația la a „eluda” măsurile.

| (35) | Comisia confirmă faptul că ORC uleiate nu intră în domeniul de aplicare al anchetei, în cazul în care acesta este doar uleiat (și nu este pasivizat chimic și uleiat în același timp). |
| --- | --- |

(35)

Comisia confirmă faptul că ORC uleiate nu intră în domeniul de aplicare al anchetei, în cazul în care acesta este doar uleiat (și nu este pasivizat chimic și uleiat în același timp).

| (36) | În ceea ce privește afirmația potrivit căreia excluderea ORC uleiate ar reprezenta un risc potențial de eludare, ancheta nu a ajuns la o concluzie în acest sens. Unele părți afirmă că utilizatorii trebuie să deruleze rulourile din ORC și să elimine filmul uleios înainte de utilizarea produsului, un procedeu care necesită instalații specifice și că, în cazul în care producătorii chinezi ar externaliza această sarcină, procedeul ar deveni și mai complicat, întrucât subcontractantul terț ar trebui și să re-ruleze ORC curățat pentru a-l expedia către utilizator. Alte părți afirmă că utilizatorii pot înlătura cu ușurință uleiul atunci când efectuează operațiunea de tăiere longitudinală a rulourilor utilizând un material absorbant specific. |
| --- | --- |

(36)

În ceea ce privește afirmația potrivit căreia excluderea ORC uleiate ar reprezenta un risc potențial de eludare, ancheta nu a ajuns la o concluzie în acest sens. Unele părți afirmă că utilizatorii trebuie să deruleze rulourile din ORC și să elimine filmul uleios înainte de utilizarea produsului, un procedeu care necesită instalații specifice și că, în cazul în care producătorii chinezi ar externaliza această sarcină, procedeul ar deveni și mai complicat, întrucât subcontractantul terț ar trebui și să re-ruleze ORC curățat pentru a-l expedia către utilizator. Alte părți afirmă că utilizatorii pot înlătura cu ușurință uleiul atunci când efectuează operațiunea de tăiere longitudinală a rulourilor utilizând un material absorbant specific.

| (37) | În această etapă a anchetei, Comisia a estimat că, având în vedere costurile și activitățile logistice suplimentare implicate, nu exista niciun risc de a evita plata taxelor antidumping prin omiterea pasivizării chimice a rulourilor din ORC și, în schimb, acoperirea acestora cu ulei. Prin urmare, cererea a fost provizoriu respinsă. |
| --- | --- |

(37)

În această etapă a anchetei, Comisia a estimat că, având în vedere costurile și activitățile logistice suplimentare implicate, nu exista niciun risc de a evita plata taxelor antidumping prin omiterea pasivizării chimice a rulourilor din ORC și, în schimb, acoperirea acestora cu ulei. Prin urmare, cererea a fost provizoriu respinsă.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (38) | Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  (a) | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(38)

Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

(a)

produsul în cauză;

| (b) | produsul fabricat și vândut pe piața internă din Brazilia; și |
| --- | --- |

(b)

produsul fabricat și vândut pe piața internă din Brazilia; și

| (c) | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(c)

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

| (39) | Comisia a stabilit în acest stadiu că produsele respective sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(39)

Comisia a stabilit în acest stadiu că produsele respective sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

3.1.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (40) | Întrucât niciunul dintre producătorii incluși în eșantion nu a solicitat TEP, valoarea normală a fost determinată pe baza prețurilor sau a valorii normale construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țară analogă”) în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(40)

Întrucât niciunul dintre producătorii incluși în eșantion nu a solicitat TEP, valoarea normală a fost determinată pe baza prețurilor sau a valorii normale construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țară analogă”) în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (41) | În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Canada ca țară terță cu economie de piață în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Două dintre părți au contestat alegerea Canadei din cauza pretinsei diferențe de preț a produsului similar și din cauza relației dintre potențialul producător cooperant din Canada și unul dintre reclamanți. |
| --- | --- |

(41)

În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Canada ca țară terță cu economie de piață în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Două dintre părți au contestat alegerea Canadei din cauza pretinsei diferențe de preț a produsului similar și din cauza relației dintre potențialul producător cooperant din Canada și unul dintre reclamanți.

| (42) | Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor din țările menționate în avizul de deschidere și din alte țări în care existau indicii de producție și vânzare a produsului similar. În plus, Comisia a contactat autoritățile relevante din țările respective. Din cei 25 de producători și patru asociații din Canada, Australia, Brazilia, India, Republica Coreea, Norvegia, Turcia și Taiwan care au fost abordate, trei producători dintre trei țări diferite (Australia, Brazilia și Canada) și-au exprimat intenția de a coopera. |
| --- | --- |

(42)

Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor din țările menționate în avizul de deschidere și din alte țări în care existau indicii de producție și vânzare a produsului similar. În plus, Comisia a contactat autoritățile relevante din țările respective. Din cei 25 de producători și patru asociații din Canada, Australia, Brazilia, India, Republica Coreea, Norvegia, Turcia și Taiwan care au fost abordate, trei producători dintre trei țări diferite (Australia, Brazilia și Canada) și-au exprimat intenția de a coopera.

| (43) | Având în vedere situația concurențială și dimensiunea celor trei piețe în cauză, precum și observațiile primite de la părțile interesate, Comisia a decis să aleagă în mod provizoriu Brazilia ca țară analogă. Brazilia este o piață deschisă care are trei producători, volume semnificative de import, taxe de import situate între 12 % și 14 %, iar în cursul PA nu erau în vigoare taxe antidumping sau compensatorii asupra importurilor de ORC. |
| --- | --- |

(43)

Având în vedere situația concurențială și dimensiunea celor trei piețe în cauză, precum și observațiile primite de la părțile interesate, Comisia a decis să aleagă în mod provizoriu Brazilia ca țară analogă. Brazilia este o piață deschisă care are trei producători, volume semnificative de import, taxe de import situate între 12 % și 14 %, iar în cursul PA nu erau în vigoare taxe antidumping sau compensatorii asupra importurilor de ORC.

| (44) | La 14 martie 2017, Comisia a informat părțile interesate că a ales în mod provizoriu Brazilia ca țară analogă. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile privind această alegere. Niciuna dintre părți nu a contestat faptul că Brazilia a fost opțiunea cea mai potrivită printre cele trei țări cu care se putea obține o cooperare, totuși, atât un producător-exportator cât și China Iron & Steel Association („CISA”) au formulat observații. Ambii au atras atenția asupra relației dintre producătorul cooperant din Brazilia și unul dintre reclamanți iar CISA s-a referit și la o reprezentare din 23 iunie 2008 efectuată de o altă parte în contextul unei anchete similare (4), potrivit căreia producătorii brazilieni de tablă galvanizată prin cufundare la cald au avut comportamente anticoncurențiale. Cu privire la aceste aspecte, nu există nicio dovadă de comportament anticoncurențial din partea producătorilor brazilieni de ORC în cursul PA (de exemplu, volumele de import de ORC sunt semnificative). Cât despre relația dintre producătorul din țara analogă și un producător din Uniune, părțile nu au reușit să explice modul în care legătura în cauză ar fi putut afecta fiabilitatea datelor. În opinia Comisiei, relația nu invalidează și nici nu afectează stabilirea valorii normale care se bazează pe date verificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(44)

La 14 martie 2017, Comisia a informat părțile interesate că a ales în mod provizoriu Brazilia ca țară analogă. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile privind această alegere. Niciuna dintre părți nu a contestat faptul că Brazilia a fost opțiunea cea mai potrivită printre cele trei țări cu care se putea obține o cooperare, totuși, atât un producător-exportator cât și China Iron & Steel Association („CISA”) au formulat observații. Ambii au atras atenția asupra relației dintre producătorul cooperant din Brazilia și unul dintre reclamanți iar CISA s-a referit și la o reprezentare din 23 iunie 2008 efectuată de o altă parte în contextul unei anchete similare (4), potrivit căreia producătorii brazilieni de tablă galvanizată prin cufundare la cald au avut comportamente anticoncurențiale. Cu privire la aceste aspecte, nu există nicio dovadă de comportament anticoncurențial din partea producătorilor brazilieni de ORC în cursul PA (de exemplu, volumele de import de ORC sunt semnificative). Cât despre relația dintre producătorul din țara analogă și un producător din Uniune, părțile nu au reușit să explice modul în care legătura în cauză ar fi putut afecta fiabilitatea datelor. În opinia Comisiei, relația nu invalidează și nici nu afectează stabilirea valorii normale care se bazează pe date verificate în mod corespunzător.

4

| (45) | Producătorul cooperant brazilian a trimis un răspuns la chestionar într-o formă corespunzătoare și la termenul stabilit. |
| --- | --- |

(45)

Producătorul cooperant brazilian a trimis un răspuns la chestionar într-o formă corespunzătoare și la termenul stabilit.

| (46) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat în primul rând dacă vânzările produsului similar în Brazilia, către clienți independenți, sunt reprezentative. S-a constatat că vânzările produsului similar efectuate de producătorul cooperant pe piața internă sunt reprezentative cantitativ în comparație cu produsul în cauză exportat către Uniune de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(46)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat în primul rând dacă vânzările produsului similar în Brazilia, către clienți independenți, sunt reprezentative. S-a constatat că vânzările produsului similar efectuate de producătorul cooperant pe piața internă sunt reprezentative cantitativ în comparație cu produsul în cauză exportat către Uniune de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion.

| (47) | Comisia a analizat ulterior dacă aceste vânzări ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți. Tranzacțiile de vânzare au fost considerate profitabile atunci când prețul unitar a fost egal sau mai mare decât costul de producție al producătorului brazilian în timpul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(47)

Comisia a analizat ulterior dacă aceste vânzări ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți. Tranzacțiile de vânzare au fost considerate profitabile atunci când prețul unitar a fost egal sau mai mare decât costul de producție al producătorului brazilian în timpul perioadei de anchetă.

| (48) | Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile. |
| --- | --- |

(48)

Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.

| (49) | În cazurile în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern efectiv, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(49)

În cazurile în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern efectiv, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.

| (50) | În ceea ce privește tipurile de produs care nu erau profitabile sau care nu au fost vândute pe piața internă în cantități suficiente, valoarea normală a fost construită în temeiul articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază utilizând costul de producție al producătorului brazilian plus VAG (10 %-20 %) și profitul (10 %-20 %) pentru tipurile de produs ale producătorului brazilian care sunt profitabile. Valoarea normală construită a fost aplicată pentru a calcula 77 %-99,6 % din volumul vânzărilor către Uniune, în funcție de producătorul-exportator chinez. |
| --- | --- |

(50)

În ceea ce privește tipurile de produs care nu erau profitabile sau care nu au fost vândute pe piața internă în cantități suficiente, valoarea normală a fost construită în temeiul articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază utilizând costul de producție al producătorului brazilian plus VAG (10 %-20 %) și profitul (10 %-20 %) pentru tipurile de produs ale producătorului brazilian care sunt profitabile. Valoarea normală construită a fost aplicată pentru a calcula 77 %-99,6 % din volumul vânzărilor către Uniune, în funcție de producătorul-exportator chinez.

| (51) | Unele tipuri de produse exportate de producătorii-exportatori chinezi nu au putut fi echivalate cu tipurile de produse vândute pe piața internă din Brazilia de către producătorul cooperant din țara analogă. Prin urmare, valoarea normală pentru aceste tipuri de produs a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază pe baza costurilor de producție suportate de producătorul din țara analogă. Comisia a adăugat apoi o sumă rezonabilă reprezentând VAG (10 %-20 %), pe baza datelor reale referitoare la producție și vânzări, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În final, ea a adăugat o valoare rezonabilă a profitului (10 %-20 %), utilizând marja medie de profit pentru vânzările de produse profitabile. |
| --- | --- |

(51)

Unele tipuri de produse exportate de producătorii-exportatori chinezi nu au putut fi echivalate cu tipurile de produse vândute pe piața internă din Brazilia de către producătorul cooperant din țara analogă. Prin urmare, valoarea normală pentru aceste tipuri de produs a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază pe baza costurilor de producție suportate de producătorul din țara analogă. Comisia a adăugat apoi o sumă rezonabilă reprezentând VAG (10 %-20 %), pe baza datelor reale referitoare la producție și vânzări, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În final, ea a adăugat o valoare rezonabilă a profitului (10 %-20 %), utilizând marja medie de profit pentru vânzările de produse profitabile.

3.2.   Prețul de export

Prețul de export

| (52) | Pentru tranzacțiile în care producătorii-exportatori exportă produsul în cauză în Uniune prin intermediul unor societăți afiliate care acționează ca importatori, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului la care produsul importat a fost revândut pentru prima oară unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, au fost efectuate ajustări ale prețului în funcție de toate costurile suportate între import și revânzare. Ajustările au fost efectuate pentru cheltuielile reale ale importatorilor afiliați pentru transportul pe teritoriul UE, comisioanele bancare, costurile de manipulare și auxiliare, costurile de credit, comisioanele precum și costurile VAG și profitul importatorilor afiliați. Nivelul de ajustări a fost situat într-un interval de 5 %-10 %. Fiecare dintre producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion care au avut schimburi comerciale în UE prin intermediul importatorilor afiliați a primit calculele detaliate ale ajustărilor efectuate într-o comunicare specifică a constatărilor. |
| --- | --- |

(52)

Pentru tranzacțiile în care producătorii-exportatori exportă produsul în cauză în Uniune prin intermediul unor societăți afiliate care acționează ca importatori, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului la care produsul importat a fost revândut pentru prima oară unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, au fost efectuate ajustări ale prețului în funcție de toate costurile suportate între import și revânzare. Ajustările au fost efectuate pentru cheltuielile reale ale importatorilor afiliați pentru transportul pe teritoriul UE, comisioanele bancare, costurile de manipulare și auxiliare, costurile de credit, comisioanele precum și costurile VAG și profitul importatorilor afiliați. Nivelul de ajustări a fost situat într-un interval de 5 %-10 %. Fiecare dintre producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion care au avut schimburi comerciale în UE prin intermediul importatorilor afiliați a primit calculele detaliate ale ajustărilor efectuate într-o comunicare specifică a constatărilor.

| (53) | Pentru celelalte tranzacții, prețurile de export s-au bazat pe prețurile efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(53)

Pentru celelalte tranzacții, prețurile de export s-au bazat pe prețurile efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.3.   Comparație

Comparație

| (54) | Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică. Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor franco fabrică individuale ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion cu prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorului din țara analogă sau cu valoarea normală construită, după caz. |
| --- | --- |

(54)

Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică. Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor franco fabrică individuale ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion cu prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorului din țara analogă sau cu valoarea normală construită, după caz.

| (55) | În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație justă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări pentru transport, asigurări, comisioane bancare, costuri de manipulare și auxiliare, costuri de credit, comisioane și nivel de comercializare. Nivelul ajustărilor la prețurile de pe piața internă din țara analogă a fost situat într-un interval de 10 %-15 %. În cazul prețului la export, acesta a variat între 8,5 % și 20 % în funcție de producătorul-exportator în cauză și de canalul de distribuție. Fiecare dintre producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion a primit calculele detaliate ale ajustărilor efectuate într-o comunicare specifică. |
| --- | --- |

(55)

În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație justă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări pentru transport, asigurări, comisioane bancare, costuri de manipulare și auxiliare, costuri de credit, comisioane și nivel de comercializare. Nivelul ajustărilor la prețurile de pe piața internă din țara analogă a fost situat într-un interval de 10 %-15 %. În cazul prețului la export, acesta a variat între 8,5 % și 20 % în funcție de producătorul-exportator în cauză și de canalul de distribuție. Fiecare dintre producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion a primit calculele detaliate ale ajustărilor efectuate într-o comunicare specifică.

| (56) | China aplică o politică de rambursare numai parțială a TVA-ului la export și, în acest caz, TVA-ul de 4 % nu se rambursează. Pentru a se asigura că valoarea normală a fost exprimată la același nivel de impozitare ca prețul de export, valoarea normală a fost ajustată în sus cu acea parte din TVA percepută la exportul de produs în cauză care nu a fost rambursată producătorilor-exportatori chinezi (5). |
| --- | --- |

(56)

China aplică o politică de rambursare numai parțială a TVA-ului la export și, în acest caz, TVA-ul de 4 % nu se rambursează. Pentru a se asigura că valoarea normală a fost exprimată la același nivel de impozitare ca prețul de export, valoarea normală a fost ajustată în sus cu acea parte din TVA percepută la exportul de produs în cauză care nu a fost rambursată producătorilor-exportatori chinezi (5).

5

3.4.   Marjele de dumping

Marjele de dumping

| (57) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(57)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (58) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți care nu sunt incluși în eșantion, Comisia a calculat marja de dumping medie ponderată, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă a fost calculată ca medie ponderată pe baza marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(58)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți care nu sunt incluși în eșantion, Comisia a calculat marja de dumping medie ponderată, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă a fost calculată ca medie ponderată pe baza marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.

| (59) | În ceea ce îi privește pe toți ceilalți producători-exportatori din RPC, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori. Acesta a fost măsurat prin evaluarea procentului din volumul exporturilor realizate de producătorii-exportatori cooperanți către Uniune din volumul total al exporturilor din țara în cauză către Uniune astfel cum a fost raportat în statisticile Eurostat. |
| --- | --- |

(59)

În ceea ce îi privește pe toți ceilalți producători-exportatori din RPC, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori. Acesta a fost măsurat prin evaluarea procentului din volumul exporturilor realizate de producătorii-exportatori cooperanți către Uniune din volumul total al exporturilor din țara în cauză către Uniune astfel cum a fost raportat în statisticile Eurostat.

| (60) | Nivelul de cooperare este ridicat deoarece importurile producătorilor-exportatori cooperanți au constituit aproximativ 76 % din totalul exporturilor către Uniune în cursul PA. Pe această bază, Comisia a decis să fixeze marje de dumping reziduală la nivelul celei mai înalte marje de dumping a producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(60)

Nivelul de cooperare este ridicat deoarece importurile producătorilor-exportatori cooperanți au constituit aproximativ 76 % din totalul exporturilor către Uniune în cursul PA. Pe această bază, Comisia a decis să fixeze marje de dumping reziduală la nivelul celei mai înalte marje de dumping a producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion.

| (61) | Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt după cum urmează:






  Grupul și societatea | Marja de dumping provizorie (%) |
| --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd Handan Branch |

(61)

Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt după cum urmează:

Grupul și societatea

Marja de dumping provizorie (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd Handan Branch

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

| — | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd

62,9

Shougang group:

Shougang group:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd

46,2

Shagang group:

Shagang group:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd

56,7

Alte societăți cooperante enumerate în anexă

58,5

Toate celelalte societăți

62,9

4.   PREJUDICIU

PREJUDICIU

4.1.   Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

| (62) | În cadrul Uniunii, 16 societăți au oferit informații privind producția și vânzările în cadrul exercițiului în curs și au indicat că au fabricat produsul similar în cursul perioadei de anchetă. Pe baza informațiilor disponibile din partea reclamantului, în Uniune există minimum alți cinci producători de produs similar din Uniune. Acești 21 de producători constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(62)

În cadrul Uniunii, 16 societăți au oferit informații privind producția și vânzările în cadrul exercițiului în curs și au indicat că au fabricat produsul similar în cursul perioadei de anchetă. Pe baza informațiilor disponibile din partea reclamantului, în Uniune există minimum alți cinci producători de produs similar din Uniune. Acești 21 de producători constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (63) | Producția totală din Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 9,9 milioane de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza informațiilor furnizate de industria din Uniune și de reclamant. |
| --- | --- |

(63)

Producția totală din Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 9,9 milioane de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza informațiilor furnizate de industria din Uniune și de reclamant.

| (64) | Producătorii cooperanți din Uniune reprezintă 64 % din producția totală a produsului similar în Uniune. |
| --- | --- |

(64)

Producătorii cooperanți din Uniune reprezintă 64 % din producția totală a produsului similar în Uniune.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (65) | Astfel cum se menționează în considerentul 29, produsele din oțeluri rezistente la coroziune intră sub incidența unui număr de coduri NC, inclusiv anumite coduri ex. Pentru a nu subestima consumul din Uniune, volumul importurilor de anumite coduri NC ex a fost luat pe deplin în considerare în scopul calculării consumului Uniunii. |
| --- | --- |

(65)

Astfel cum se menționează în considerentul 29, produsele din oțeluri rezistente la coroziune intră sub incidența unui număr de coduri NC, inclusiv anumite coduri ex. Pentru a nu subestima consumul din Uniune, volumul importurilor de anumite coduri NC ex a fost luat pe deplin în considerare în scopul calculării consumului Uniunii.

| (66) | Întrucât industria din Uniune este în mare parte integrată pe verticală, iar produsele din ORC sunt considerate materie primă principală pentru fabricarea de produse din oțel cu acoperire organică, consumurile de pe piața captivă și de pe piața liberă au fost analizate separat. |
| --- | --- |

(66)

Întrucât industria din Uniune este în mare parte integrată pe verticală, iar produsele din ORC sunt considerate materie primă principală pentru fabricarea de produse din oțel cu acoperire organică, consumurile de pe piața captivă și de pe piața liberă au fost analizate separat.

| (67) | Distincția dintre piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, deoarece produsele destinate utilizării captive nu sunt expuse concurenței directe din partea importurilor, iar prețurile de transfer sunt stabilite în cadrul grupurilor în funcție de diferite politici tarifare. În schimb, producția destinată pieței libere se află în concurență directă cu importurile produsului în cauză, iar prețurile sunt prețurile pieței libere. |
| --- | --- |

(67)

Distincția dintre piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, deoarece produsele destinate utilizării captive nu sunt expuse concurenței directe din partea importurilor, iar prețurile de transfer sunt stabilite în cadrul grupurilor în funcție de diferite politici tarifare. În schimb, producția destinată pieței libere se află în concurență directă cu importurile produsului în cauză, iar prețurile sunt prețurile pieței libere.

| (68) | Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei din Uniune, Comisia a obținut date pentru întreaga producție de ORC și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. Comisia a constatat că aproximativ 32 % din producția totală a producătorilor din Uniune a fost destinată utilizării captive în Uniune. |
| --- | --- |

(68)

Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei din Uniune, Comisia a obținut date pentru întreaga producție de ORC și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. Comisia a constatat că aproximativ 32 % din producția totală a producătorilor din Uniune a fost destinată utilizării captive în Uniune.

4.2.1.   Consumul captiv

Consumul captiv

| (69) | Comisia a stabilit consumul captiv din Uniune pe baza utilizării captive și a vânzărilor captive de pe piața din Uniune ale tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune. Pe această bază, consumul captiv la nivelul Uniunii a evoluat astfel:

  Tabelul 1


  Consumul captiv (tone) | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul captiv | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar. |

(69)

Comisia a stabilit consumul captiv din Uniune pe baza utilizării captive și a vânzărilor captive de pe piața din Uniune ale tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune. Pe această bază, consumul captiv la nivelul Uniunii a evoluat astfel:

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul captiv (tone)

Consumul captiv (tone)

2013

2014

2015

PA

Consumul captiv

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar.

Sursă:

| (70) | În cursul perioadei examinate, consumul captiv din Uniune a crescut cu aproximativ 5 %. Această creștere se datorează în principal unei creșteri a cererii pe piețele captive, îndeosebi pentru foile cu acoperire organică. |
| --- | --- |

(70)

În cursul perioadei examinate, consumul captiv din Uniune a crescut cu aproximativ 5 %. Această creștere se datorează în principal unei creșteri a cererii pe piețele captive, îndeosebi pentru foile cu acoperire organică.

4.2.2.   Consumul de pe piața liberă

Consumul de pe piața liberă

| (71) | Comisia a stabilit consumul de pe piața liberă din Uniune pe baza: (a) vânzărilor pe piața din Uniune ale tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune; și (b) a importurilor în Uniune provenind din toate țările terțe, astfel cum au fost raportate de Eurostat. Pe această bază, consumul de pe piața liberă din Uniune a evoluat astfel:

  Tabelul 2


  Consumul de pe piața liberă (tone) | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul de pe piața liberă | 7 563 927 | 7 685 742 | 8 458 122 | 9 630 630 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 102 | 112 | 127 |
| Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar. |

(71)

Comisia a stabilit consumul de pe piața liberă din Uniune pe baza: (a) vânzărilor pe piața din Uniune ale tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune; și (b) a importurilor în Uniune provenind din toate țările terțe, astfel cum au fost raportate de Eurostat. Pe această bază, consumul de pe piața liberă din Uniune a evoluat astfel:

Tabelul 2

Tabelul 2

Consumul de pe piața liberă (tone)

Consumul de pe piața liberă (tone)

2013

2014

2015

PA

Consumul de pe piața liberă

7 563 927

7 685 742

8 458 122

9 630 630

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

102

102

112

112

127

127

Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar.

Sursă:

| (72) | În cursul perioadei examinate, consumul de pe piața liberă din Uniune a crescut cu 27 %. Creșterea s-a datorat, în principal, unei creșteri a cererii în majoritatea industriilor din aval. |
| --- | --- |

(72)

În cursul perioadei examinate, consumul de pe piața liberă din Uniune a crescut cu 27 %. Creșterea s-a datorat, în principal, unei creșteri a cererii în majoritatea industriilor din aval.

4.3.   Importurile din țara în cauză

Importurile din țara în cauză

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

| (73) | Comisia a stabilit volumul importurilor utilizând baza de date a Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul de pe piața liberă din Uniune, astfel cum au fost raportate în tabelul 2 de mai sus. |
| --- | --- |

(73)

Comisia a stabilit volumul importurilor utilizând baza de date a Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul de pe piața liberă din Uniune, astfel cum au fost raportate în tabelul 2 de mai sus.

| (74) | Una dintre părțile interesate a afirmat că cifrele Eurostat au inclus importurile din RPC de produse pentru automobile care nu reprezintă produsul în cauză. Răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor-exportatori chinezi au arătat că o mică parte de produse pentru automobile au fost într-adevăr exportate către piața din Uniune și că, deși aceste volume de import au fost într-adevăr incluse în datele de import privind RPC, astfel cum s-a menționat în considerentul 57, acest lucru a avut un impact marginal și astfel, nu a subminat fiabilitatea cifrelor Eurostat. |
| --- | --- |

(74)

Una dintre părțile interesate a afirmat că cifrele Eurostat au inclus importurile din RPC de produse pentru automobile care nu reprezintă produsul în cauză. Răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor-exportatori chinezi au arătat că o mică parte de produse pentru automobile au fost într-adevăr exportate către piața din Uniune și că, deși aceste volume de import au fost într-adevăr incluse în datele de import privind RPC, astfel cum s-a menționat în considerentul 57, acest lucru a avut un impact marginal și astfel, nu a subminat fiabilitatea cifrelor Eurostat.

| (75) | Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul importurilor (tone) și cota de piață | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din RPC | 888 515 | 1 067 435 | 1 383 614 | 2 185 283 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 120 | 156 | 246 |
| Cota de piață a RPC (%) | 11,7 | 13,9 | 16,4 | 22,7 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 118 | 139 | 193 |
| Sursă: Eurostat. |

(75)

Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

Volumul importurilor (tone) și cota de piață

2013

2014

2015

PA

Volumul importurilor din RPC

888 515

1 067 435

1 383 614

2 185 283

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

120

120

156

156

246

246

Cota de piață a RPC (%)

11,7

13,9

16,4

22,7

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

118

118

139

139

193

193

Sursă: Eurostat.

Sursă:

| (76) | Tabelul de mai sus arată că, în cifre absolute, importurile din RPC au crescut cu 146 % în perioada examinată. În același timp, cota de piață totală a importurilor care fac obiectul unui dumping în Uniune a crescut cu 11 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(76)

Tabelul de mai sus arată că, în cifre absolute, importurile din RPC au crescut cu 146 % în perioada examinată. În același timp, cota de piață totală a importurilor care fac obiectul unui dumping în Uniune a crescut cu 11 puncte procentuale în cursul perioadei examinate.

4.3.2.   Prețurile importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

| (77) | Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Aceste prețuri au fost confirmate ca fiind precise cu ajutorul unui control încrucișat cu datele primite de la producătorii-exportatori cooperanți. Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune provenite din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Prețuri de import (EUR/tonă) | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile importurilor din RPC | 595 | 574 | 548 | 465 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 96 | 92 | 78 |
| Sursă: Eurostat. |

(77)

Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Aceste prețuri au fost confirmate ca fiind precise cu ajutorul unui control încrucișat cu datele primite de la producătorii-exportatori cooperanți. Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune provenite din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Prețuri de import (EUR/tonă)

Prețuri de import (EUR/tonă)

2013

2014

2015

PA

Prețurile importurilor din RPC

595

574

548

465

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

96

96

92

92

78

78

Sursă: Eurostat.

Sursă:

| (78) | Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping au scăzut de la 595 EUR/tonă în 2013 până la 465 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. În cursul perioadei examinate, scăderea prețului unitar mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping a fost de 22 %. |
| --- | --- |

(78)

Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping au scăzut de la 595 EUR/tonă în 2013 până la 465 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. În cursul perioadei examinate, scăderea prețului unitar mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping a fost de 22 %.

| (79) | Comisia a evaluat subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:






  (a) | prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de cei patru producători din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(79)

Comisia a evaluat subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:

(a)

prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de cei patru producători din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și

| (b) | prețurile medii ponderate corespunzătoare la nivelul prețului CIF la frontiera Uniunii pe tip de produs ale importurilor de la cei trei producători incluși în eșantion către primul client independent de pe piața din Uniune, cu ajustări adecvate pentru costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

(b)

prețurile medii ponderate corespunzătoare la nivelul prețului CIF la frontiera Uniunii pe tip de produs ale importurilor de la cei trei producători incluși în eșantion către primul client independent de pe piața din Uniune, cu ajustări adecvate pentru costurile ulterioare importului.

| (80) | Compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, ajustate în mod adecvat acolo unde a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(80)

Compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, ajustate în mod adecvat acolo unde a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune în cursul perioadei de anchetă.

| (81) | Pe baza celor expuse mai sus, s-a constatat că importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 9-15 %, în funcție de producătorul-exportator. |
| --- | --- |

(81)

Pe baza celor expuse mai sus, s-a constatat că importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 9-15 %, în funcție de producătorul-exportator.

4.4.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.4.1.   Observații generale

Observații generale

| (82) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune include o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(82)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune include o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.

| (83) | Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, stocurile, creșterea economică, cota de piață, gradul de ocupare a forței de muncă, productivitatea și importanța marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii industrii din Uniune. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de reclamant, confruntate cu datele furnizate de producătorii din Uniune și cu statisticile oficiale disponibile (Eurostat). |
| --- | --- |

(83)

Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, stocurile, creșterea economică, cota de piață, gradul de ocupare a forței de muncă, productivitatea și importanța marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii industrii din Uniune. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de reclamant, confruntate cu datele furnizate de producătorii din Uniune și cu statisticile oficiale disponibile (Eurostat).

| (84) | Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de mobilizare a capitalurilor, salariile și costul producției) a fost realizată la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de aceștia, verificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(84)

Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de mobilizare a capitalurilor, salariile și costul producției) a fost realizată la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de aceștia, verificate în mod corespunzător.

| (85) | Pentru unii indicatori de prejudiciu privind industria din Uniune, Comisia a analizat separat datele legate de piața liberă și cele legate de piața captivă și a efectuat o analiză comparativă. Factorii respectivi sunt: vânzările și cota de piață, prețurile unitare, costul unitar și rentabilitatea. Cu toate acestea, alți indicatori economici pot fi examinați în mod judicios doar prin referire la întreaga activitate, inclusiv utilizarea captivă a industriei Uniunii, întrucât aceștia depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau vândută pe piața liberă. Factorii respectivi sunt: producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, gradul de ocupare a forței de muncă, productivitatea, stocurile și costurile forței de muncă. În ceea ce privește acești factori, este necesară o analiză a întregii industrii din Uniune pentru a oferi o imagine completă privind prejudiciul cauzat industriei din Uniune, întrucât datele în cauză nu pot fi separate astfel încât să se diferențieze între vânzările captive și vânzările libere. |
| --- | --- |

(85)

Pentru unii indicatori de prejudiciu privind industria din Uniune, Comisia a analizat separat datele legate de piața liberă și cele legate de piața captivă și a efectuat o analiză comparativă. Factorii respectivi sunt: vânzările și cota de piață, prețurile unitare, costul unitar și rentabilitatea. Cu toate acestea, alți indicatori economici pot fi examinați în mod judicios doar prin referire la întreaga activitate, inclusiv utilizarea captivă a industriei Uniunii, întrucât aceștia depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau vândută pe piața liberă. Factorii respectivi sunt: producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, gradul de ocupare a forței de muncă, productivitatea, stocurile și costurile forței de muncă. În ceea ce privește acești factori, este necesară o analiză a întregii industrii din Uniune pentru a oferi o imagine completă privind prejudiciul cauzat industriei din Uniune, întrucât datele în cauză nu pot fi separate astfel încât să se diferențieze între vânzările captive și vânzările libere.

| (86) | Una dintre părțile interesate a arătat că Comisia ar trebui să-și bazeze constatările privind prejudiciul pe datele care se referă doar la produsul în cauză. Potrivit acestei părți interesate, acest punct a fost relevant deoarece industria din Uniune a produs și alte produse rezistente la coroziune, cum ar fi produsele pentru automobile. Comisia confirmă faptul că datele furnizate de industria din Uniune nu au inclus produsele pentru automobile ci doar produsele vizate de anchetă. Astfel cum se explică în considerentul 57, atunci când a calculat consumul, Comisia a examinat date privind codurile NC complete pentru anumite coduri ex NC care fac obiectul anchetei. Acest lucru a avut un impact marginal asupra cifrei estimate a consumului și nu a afectat niciun alt factor de prejudiciu. |
| --- | --- |

(86)

Una dintre părțile interesate a arătat că Comisia ar trebui să-și bazeze constatările privind prejudiciul pe datele care se referă doar la produsul în cauză. Potrivit acestei părți interesate, acest punct a fost relevant deoarece industria din Uniune a produs și alte produse rezistente la coroziune, cum ar fi produsele pentru automobile. Comisia confirmă faptul că datele furnizate de industria din Uniune nu au inclus produsele pentru automobile ci doar produsele vizate de anchetă. Astfel cum se explică în considerentul 57, atunci când a calculat consumul, Comisia a examinat date privind codurile NC complete pentru anumite coduri ex NC care fac obiectul anchetei. Acest lucru a avut un impact marginal asupra cifrei estimate a consumului și nu a afectat niciun alt factor de prejudiciu.

4.4.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

| (87) | Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 9 493 827 | 9 835 336 | 9 958 374 | 9 907 672 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Capacitate de producție (tone) | 12 775 103 | 12 777 027 | 12 540 479 | 12 592 017 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 100 | 98 | 99 |
| Rata de utilizare a capacității (%) | 74 | 77 | 79 | 79 |
| Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar. |

(87)

Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

2013

2014

2015

PA

Volumul producției (tone)

9 493 827

9 835 336

9 958 374

9 907 672

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Capacitate de producție (tone)

12 775 103

12 777 027

12 540 479

12 592 017

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

100

100

98

98

99

99

Rata de utilizare a capacității (%)

74

77

79

79

Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar.

Sursă:

| (88) | Volumul de producție al industriei din Uniune a crescut cu 4 % în cursul perioadei examinate. Cifrele raportate privind capacitatea se referă la capacitatea tehnică, ceea ce implică faptul că au fost luate în considerare ajustări pentru perioada de înființare, întreținere etc. Cifrele de mai sus privind capacitatea țin seama de faptul că oțelăriile implicate produc și alte produse galvanizate prin cufundare la cald pe aceleași linii de producție și că examinarea s-a limitat la produsul în cauză. Pe această bază, capacitatea a scăzut cu 1 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(88)

Volumul de producție al industriei din Uniune a crescut cu 4 % în cursul perioadei examinate. Cifrele raportate privind capacitatea se referă la capacitatea tehnică, ceea ce implică faptul că au fost luate în considerare ajustări pentru perioada de înființare, întreținere etc. Cifrele de mai sus privind capacitatea țin seama de faptul că oțelăriile implicate produc și alte produse galvanizate prin cufundare la cald pe aceleași linii de producție și că examinarea s-a limitat la produsul în cauză. Pe această bază, capacitatea a scăzut cu 1 % în cursul perioadei examinate.

| (89) | Creșterea gradului de utilizare a capacității se datorează unei creșteri a volumului producției, determinate în principal de creșterea consumului și de o ușoară reducere a capacității. |
| --- | --- |

(89)

Creșterea gradului de utilizare a capacității se datorează unei creșteri a volumului producției, determinate în principal de creșterea consumului și de o ușoară reducere a capacității.

4.4.2.2.   Volumul de vânzări și cota de piață

| (90) | În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață de pe piața liberă ale industriei din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor și cota de piață (piața liberă) | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor (tone) | 5 958 718 | 5 933 646 | 6 164 527 | 6 283 967 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 100 | 103 | 105 |
| Cota de piață (%) | 78,8 | 77,2 | 72,9 | 65,2 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 98 | 93 | 83 |
| Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar și Eurostat. |

(90)

În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață de pe piața liberă ale industriei din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Volumul vânzărilor și cota de piață (piața liberă)

Volumul vânzărilor și cota de piață (piața liberă)

2013

2014

2015

PA

Volumul vânzărilor (tone)

5 958 718

5 933 646

6 164 527

6 283 967

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

100

100

103

103

105

105

Cota de piață (%)

78,8

77,2

72,9

65,2

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

98

98

93

93

83

83

Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar și Eurostat.

Sursă:

| (91) | Volumul vânzărilor industriei din Uniune de pe piața liberă a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate, de la aproximativ 6 milioane de tone în 2013 până la aproximativ 6,3 milioane de tone în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(91)

Volumul vânzărilor industriei din Uniune de pe piața liberă a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate, de la aproximativ 6 milioane de tone în 2013 până la aproximativ 6,3 milioane de tone în cursul perioadei de anchetă.

| (92) | Totuși, creșterea volumului vânzărilor industriei din Uniune nu a fost suficientă pentru a menține cota acesteia pe piața liberă. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut de la 78,8 % până la 65,2 % în cursul perioadei examinate, ceea ce înseamnă o scădere de 17 %. |
| --- | --- |

(92)

Totuși, creșterea volumului vânzărilor industriei din Uniune nu a fost suficientă pentru a menține cota acesteia pe piața liberă. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut de la 78,8 % până la 65,2 % în cursul perioadei examinate, ceea ce înseamnă o scădere de 17 %.

| (93) | În ceea ce privește piața captivă, volumul vânzărilor/transferurilor de pe piața captivă și cota de piață au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 7


  Volumul captiv și cota de piață | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul captiv | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Cota de piață (din totalul piețelor captive și libere) (%) | 28,5 | 29,5 | 28,4 | 24,7 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 103 | 100 | 87 |
| Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar și Eurostat. |

(93)

În ceea ce privește piața captivă, volumul vânzărilor/transferurilor de pe piața captivă și cota de piață au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Volumul captiv și cota de piață

Volumul captiv și cota de piață

2013

2014

2015

PA

Volumul captiv

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Cota de piață (din totalul piețelor captive și libere) (%)

28,5

29,5

28,4

24,7

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

103

103

100

100

87

87

Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar și Eurostat.

Sursă:

| (94) | Volumul captiv al industriei din Uniune (compus din utilizarea captivă și vânzările captive) de pe piața din Uniune a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate, de la aproximativ 3,0 milioane de tone în 2013 până la 3,2 milioane de tone în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(94)

Volumul captiv al industriei din Uniune (compus din utilizarea captivă și vânzările captive) de pe piața din Uniune a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate, de la aproximativ 3,0 milioane de tone în 2013 până la 3,2 milioane de tone în cursul perioadei de anchetă.

| (95) | Totuși, cota pieței captive a industriei din Uniune exprimată ca procent din consumul total (de pe piața captivă și cea liberă) a scăzut cu 13 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(95)

Totuși, cota pieței captive a industriei din Uniune exprimată ca procent din consumul total (de pe piața captivă și cea liberă) a scăzut cu 13 % în cursul perioadei examinate.

4.4.2.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (96) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați (echivalent normă întreagă – ENI) | 8 569 | 7 949 | 8 027 | 8 358 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 93 | 94 | 98 |
| Productivitate (producție/angajat) | 1 108 | 1 237 | 1 241 | 1 185 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 112 | 112 | 107 |
| Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar. |

(96)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2013

2014

2015

PA

Numărul de angajați (echivalent normă întreagă – ENI)

8 569

7 949

8 027

8 358

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

93

93

94

94

98

98

Productivitate (producție/angajat)

1 108

1 237

1 241

1 185

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

112

112

112

112

107

107

Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar.

Sursă:

| (97) | Nivelul de ocupare a forței de muncă în industria din Uniune a scăzut ușor cu 2 % în perioada examinată. Anii 2014 și 2015 au indicat o forță de muncă ENI mult mai redusă, în principal ca o consecință a lipsei de ocupare a forței de muncă nestatutare pentru a reduce costurile de producție și a câștiga în eficiență având în vedere concurența tot mai mare din partea importurilor care fac obiectul unui dumping de pe piață. În consecință și având în vedere volumul producției în creștere (+ 4 %) în cursul perioadei examinate, productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată ca producție pe persoană încadrată în muncă pe an, a crescut cu 7 %. Acest lucru indică faptul că industria Uniunii a fost dispusă să se adapteze condițiilor schimbătoare de pe piață pentru a rămâne competitivă. |
| --- | --- |

(97)

Nivelul de ocupare a forței de muncă în industria din Uniune a scăzut ușor cu 2 % în perioada examinată. Anii 2014 și 2015 au indicat o forță de muncă ENI mult mai redusă, în principal ca o consecință a lipsei de ocupare a forței de muncă nestatutare pentru a reduce costurile de producție și a câștiga în eficiență având în vedere concurența tot mai mare din partea importurilor care fac obiectul unui dumping de pe piață. În consecință și având în vedere volumul producției în creștere (+ 4 %) în cursul perioadei examinate, productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată ca producție pe persoană încadrată în muncă pe an, a crescut cu 7 %. Acest lucru indică faptul că industria Uniunii a fost dispusă să se adapteze condițiilor schimbătoare de pe piață pentru a rămâne competitivă.

4.4.2.4.   Stocurile

| (98) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 9


  Stocurile | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 665 107 | 754 930 | 683 649 | 607 556 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 114 | 103 | 91 |
| Stocurile finale ca procent din producție (%) | 7,0 | 7,7 | 6,9 | 6,1 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 110 | 98 | 88 |
| Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar. |

(98)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Stocurile

Stocurile

2013

2014

2015

PA

Stocuri finale (tone)

665 107

754 930

683 649

607 556

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

114

114

103

103

91

91

Stocurile finale ca procent din producție (%)

7,0

7,7

6,9

6,1

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

110

110

98

98

88

88

Sursă: Răspunsul verificat al Eurofer la chestionar.

Sursă:

| (99) | În cursul perioadei examinate, nivelul stocurilor finale a scăzut cu 9 %. Majoritatea tipurilor de produs similar sunt produse de industria din Uniune pe baza unor comenzi specifice din partea utilizatorilor. Prin urmare, stocurile nu au fost considerate drept un indicator de prejudiciu important pentru această industrie. Acest lucru a fost, de asemenea, confirmat prin analizarea evoluției stocurilor finale ca procent din producție. Astfel cum se poate observa în tabelul de mai sus, acest indicator a rămas relativ stabil, la aproximativ 6-8 % din volumul de producție. |
| --- | --- |

(99)

În cursul perioadei examinate, nivelul stocurilor finale a scăzut cu 9 %. Majoritatea tipurilor de produs similar sunt produse de industria din Uniune pe baza unor comenzi specifice din partea utilizatorilor. Prin urmare, stocurile nu au fost considerate drept un indicator de prejudiciu important pentru această industrie. Acest lucru a fost, de asemenea, confirmat prin analizarea evoluției stocurilor finale ca procent din producție. Astfel cum se poate observa în tabelul de mai sus, acest indicator a rămas relativ stabil, la aproximativ 6-8 % din volumul de producție.

4.4.2.5.   Amploarea marjei de dumping

| (100) | Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul magnitudinii marjelor de dumping efective ridicate asupra industriei din Uniune nu a fost neglijabil, având în vedere faptul că volumul important și prețurile scăzute ale importurilor din RPC au exercitat o presiune considerabilă în sensul scăderii prețurilor. |
| --- | --- |

(100)

Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul magnitudinii marjelor de dumping efective ridicate asupra industriei din Uniune nu a fost neglijabil, având în vedere faptul că volumul important și prețurile scăzute ale importurilor din RPC au exercitat o presiune considerabilă în sensul scăderii prețurilor.

de minimis.

4.4.2.6.   Creșterea economică

Creșterea economică

| (101) | La nivelul Uniunii, consumul de pe piața liberă a crescut cu aproximativ 27 % în cursul perioadei examinate, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune a crescut doar cu 5 %. Astfel, industria din Uniune a pierdut 17 % din cota de piață, spre deosebire de cota de piață a importurilor din RPC, care a crescut cu 93 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(101)

La nivelul Uniunii, consumul de pe piața liberă a crescut cu aproximativ 27 % în cursul perioadei examinate, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune a crescut doar cu 5 %. Astfel, industria din Uniune a pierdut 17 % din cota de piață, spre deosebire de cota de piață a importurilor din RPC, care a crescut cu 93 % în cursul perioadei examinate.

4.4.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

4.4.3.1.   Introducere cu privire la confidențialitate

| (102) | Eșantionul industriei din Uniune este constituit din patru societăți din cadrul a două grupuri. Prin urmare, pentru a respecta cerințele de confidențialitate, indicatorii microeconomici sunt prezentați în continuare sub formă de indici. Indicii se bazează pe anul 2013, ceea ce este egal cu 100. Totuși, atunci când cifra pentru 2013 este negativă, cifra corespunzătoare pentru 2013 este egală cu – 100. |
| --- | --- |

(102)

Eșantionul industriei din Uniune este constituit din patru societăți din cadrul a două grupuri. Prin urmare, pentru a respecta cerințele de confidențialitate, indicatorii microeconomici sunt prezentați în continuare sub formă de indici. Indicii se bazează pe anul 2013, ceea ce este egal cu 100. Totuși, atunci când cifra pentru 2013 este negativă, cifra corespunzătoare pentru 2013 este egală cu – 100.

4.4.3.2.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (103) | Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune către clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Prețurile de vânzare în Uniune | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț de vânzare (EUR/tonă)

  Indice (2013 = 100) | 100 | 95 | 88 | 82 |
| Costul unitar de producție (EUR/tonă)

  Indice (2013 = 100) | 100 | 93 | 86 | 80 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(103)

Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune către clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Prețurile de vânzare în Uniune

Prețurile de vânzare în Uniune

2013

2014

2015

PA

Preț de vânzare (EUR/tonă)

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

95

95

88

88

82

82

Costul unitar de producție (EUR/tonă)

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

93

93

86

86

80

80

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (104) | Tabelul de mai sus indică evoluția prețului de vânzare unitar de pe piața liberă din Uniune în comparație cu costul de producție corespunzător. În cursul perioadei examinate, prețurile de vânzare au scăzut cu 18 %. În plus, prețurile de vânzare au fost, în medie, mai mici decât costul unitar de producție pe tot parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(104)

Tabelul de mai sus indică evoluția prețului de vânzare unitar de pe piața liberă din Uniune în comparație cu costul de producție corespunzător. În cursul perioadei examinate, prețurile de vânzare au scăzut cu 18 %. În plus, prețurile de vânzare au fost, în medie, mai mici decât costul unitar de producție pe tot parcursul perioadei examinate.

| (105) | Pentru a limita pierderile din cota de piață, producătorii din Uniune au fost obligați să urmeze spirala descendentă a prețurilor și să își reducă prețul de vânzare în mod semnificativ. Pe de altă parte, scăderea costului de producție poate fi explicată, în principal, prin scăderea prețurilor materiilor prime. În cazul absenței presiunii asupra prețurilor de vânzare exercitate de către importurile din China care fac obiectul unui dumping, reducerea costurilor materiilor prime ar fi permis industriei din Uniune să-și restabilească rentabilitatea. |
| --- | --- |

(105)

Pentru a limita pierderile din cota de piață, producătorii din Uniune au fost obligați să urmeze spirala descendentă a prețurilor și să își reducă prețul de vânzare în mod semnificativ. Pe de altă parte, scăderea costului de producție poate fi explicată, în principal, prin scăderea prețurilor materiilor prime. În cazul absenței presiunii asupra prețurilor de vânzare exercitate de către importurile din China care fac obiectul unui dumping, reducerea costurilor materiilor prime ar fi permis industriei din Uniune să-și restabilească rentabilitatea.

| (106) | În rândul producătorilor incluși în eșantion, majoritatea produselor din ORC destinate consumului captiv au fost transferate în interiorul aceleiași entități economice și, prin urmare nu a fost întocmită nicio factură. Celelalte produse au fost vândute la prețuri de transfer, utilizând politici tarifare diferite. Prin urmare, nu poate fi desprinsă nicio concluzie semnificativă din evoluția prețurilor aferente utilizării captive. |
| --- | --- |

(106)

În rândul producătorilor incluși în eșantion, majoritatea produselor din ORC destinate consumului captiv au fost transferate în interiorul aceleiași entități economice și, prin urmare nu a fost întocmită nicio factură. Celelalte produse au fost vândute la prețuri de transfer, utilizând politici tarifare diferite. Prin urmare, nu poate fi desprinsă nicio concluzie semnificativă din evoluția prețurilor aferente utilizării captive.

| (107) | Una dintre părțile interesate a declarat că prețurile vânzărilor de produse galvanizate prin cufundare la cald s-au dublat, practic, din februarie 2016 până în martie 2017 și au demonstrat, astfel, absența unui prejudiciu. Această evoluție ascendentă a prețurilor ar fi implicat o majorare automată a marjelor de profit ale industriei din Uniune în cifre pozitive. |
| --- | --- |

(107)

Una dintre părțile interesate a declarat că prețurile vânzărilor de produse galvanizate prin cufundare la cald s-au dublat, practic, din februarie 2016 până în martie 2017 și au demonstrat, astfel, absența unui prejudiciu. Această evoluție ascendentă a prețurilor ar fi implicat o majorare automată a marjelor de profit ale industriei din Uniune în cifre pozitive.

| (108) | Ancheta nu a putut sprijini validitatea acestei declarații deoarece ea a acoperit o gamă largă de produse, din care majoritatea nu fac parte din produsul în cauză. În plus elementele de probă furnizate în sprijinul acestei declarații au inclus un interval de timp de 6 luni care nu face parte din perioada de anchetă iar comparația prețurilor pusă la dispoziție a fost considerată inadecvată pentru anchetă, întrucât nu dispunea de suficiente detalii, cum ar fi referința la costurile materiilor prime și impactul asupra rentabilității. |
| --- | --- |

(108)

Ancheta nu a putut sprijini validitatea acestei declarații deoarece ea a acoperit o gamă largă de produse, din care majoritatea nu fac parte din produsul în cauză. În plus elementele de probă furnizate în sprijinul acestei declarații au inclus un interval de timp de 6 luni care nu face parte din perioada de anchetă iar comparația prețurilor pusă la dispoziție a fost considerată inadecvată pentru anchetă, întrucât nu dispunea de suficiente detalii, cum ar fi referința la costurile materiilor prime și impactul asupra rentabilității.

4.4.3.3.   Costurile cu forța de muncă

| (109) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Costurile medii ale forței de muncă pe echivalent normă întreagă | 2013 | 2014 | 2015 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat în ENI (EUR)

  Indice (2013 = 100) | 100 | 107 | 116 | 102 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(109)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Costurile medii ale forței de muncă pe echivalent normă întreagă

Costurile medii ale forței de muncă pe echivalent normă întreagă

2013

2014

2015

PAR

Costurile medii cu forța de muncă per angajat în ENI (EUR)

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

107

107

116

116

102

102

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (110) | În cursul perioadei examinate, salariul mediu pe angajat a crescut cu 2 %. Nivelurile de ocupare a forței de muncă au scăzut ușor, astfel cum se indică în tabelul 8. Aceste evoluții demonstrează că industria menținea controlul asupra costurilor sale de ocupare a forței de muncă după ce cunoscuse dificultăți în realizarea acestui lucru în 2014 și, îndeosebi, în 2015. |
| --- | --- |

(110)

În cursul perioadei examinate, salariul mediu pe angajat a crescut cu 2 %. Nivelurile de ocupare a forței de muncă au scăzut ușor, astfel cum se indică în tabelul 8. Aceste evoluții demonstrează că industria menținea controlul asupra costurilor sale de ocupare a forței de muncă după ce cunoscuse dificultăți în realizarea acestui lucru în 2014 și, îndeosebi, în 2015.

4.4.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| (111) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 12


  Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

  Indice (2013 = – 100) | – 100 | – 78 | – 60 | – 21 |
| Fluxul de numerar (EUR)

  Indice (2013 = – 100) | – 100 | – 101 | – 4 | – 15 |
| Investițiile (EUR)

  Indice (2013 = 100) | 100 | 136 | 280 | 210 |
| Randamentul investițiilor (%)

  Indice (2013 = – 100) | – 100 | – 68 | – 45 | – 36 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(111)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

2013

2014

2015

PA

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)

Indice (2013 = – 100)

Indice (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 78

– 78

– 60

– 60

– 21

– 21

Fluxul de numerar (EUR)

Indice (2013 = – 100)

Indice (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 101

– 101

– 4

– 4

– 15

– 15

Investițiile (EUR)

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

136

136

280

280

210

210

Randamentul investițiilor (%)

Indice (2013 = – 100)

Indice (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 68

– 68

– 45

– 45

– 36

– 36

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (112) | Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea pierderii nete înainte de impozitare aferente vânzărilor de produs similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri aferentă respectivelor vânzări. |
| --- | --- |

(112)

Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea pierderii nete înainte de impozitare aferente vânzărilor de produs similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri aferentă respectivelor vânzări.

| (113) | Rentabilitatea a fost negativă pe tot parcursul perioadei examinate, ceea ce a arătat că industria din Uniune se afla într-o stare dezactivată. Condițiile de piață ușor ameliorate însemnau că pierderile erau în scădere dar s-a concluzionat că situația rentabilității observate în cursul perioadei examinate a fost nesustenabilă. |
| --- | --- |

(113)

Rentabilitatea a fost negativă pe tot parcursul perioadei examinate, ceea ce a arătat că industria din Uniune se afla într-o stare dezactivată. Condițiile de piață ușor ameliorate însemnau că pierderile erau în scădere dar s-a concluzionat că situația rentabilității observate în cursul perioadei examinate a fost nesustenabilă.

| (114) | Cu toate acestea, condițiile de piață au fost ideale pentru restabilirea rentabilității, deoarece costurile materiilor prime au scăzut în mod considerabil. Totuși, presiunea pentru reducerea prețurilor exercitată de importurile din China a forțat industria din Uniune să-și scadă prețurile până la un nivel care reduce doar pierderile fără a le elimina. |
| --- | --- |

(114)

Cu toate acestea, condițiile de piață au fost ideale pentru restabilirea rentabilității, deoarece costurile materiilor prime au scăzut în mod considerabil. Totuși, presiunea pentru reducerea prețurilor exercitată de importurile din China a forțat industria din Uniune să-și scadă prețurile până la un nivel care reduce doar pierderile fără a le elimina.

| (115) | Pierderile suferite în anul 2013 sunt parțial legate de criza datoriilor europene și de criza economică care a urmat. Totuși, a fost clar că industria din Uniune nu a putut să revină la o situație de rentabilitate sau de beneficiu (într-o măsură semnificativă) din cauza restabilirii lente a economiei europene. |
| --- | --- |

(115)

Pierderile suferite în anul 2013 sunt parțial legate de criza datoriilor europene și de criza economică care a urmat. Totuși, a fost clar că industria din Uniune nu a putut să revină la o situație de rentabilitate sau de beneficiu (într-o măsură semnificativă) din cauza restabilirii lente a economiei europene.

| (116) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a urmat evoluția profitului, prin faptul că a fost negativă pe toată perioada dar în curs de ameliorare ușoară. Rentabilitatea investiției a urmat aceeași evoluție. |
| --- | --- |

(116)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a urmat evoluția profitului, prin faptul că a fost negativă pe toată perioada dar în curs de ameliorare ușoară. Rentabilitatea investiției a urmat aceeași evoluție.

| (117) | Cu toate acestea, industria din Uniune a continuat să investească în cursul perioadei examinate. Investițiile au fost destinate să mențină eficiența și productivitatea mai degrabă decât să sporească producția. |
| --- | --- |

(117)

Cu toate acestea, industria din Uniune a continuat să investească în cursul perioadei examinate. Investițiile au fost destinate să mențină eficiența și productivitatea mai degrabă decât să sporească producția.

| (118) | Deși producătorii din Uniune incluși în eșantion făceau parte din mari grupuri internaționale, aceștia au afirmat că posibilitățile lor de a mobiliza capital din resursele interne ale grupurilor erau scăzute. Cu toate acestea, în cursul perioadei examinate, investițiile au crescut. |
| --- | --- |

(118)

Deși producătorii din Uniune incluși în eșantion făceau parte din mari grupuri internaționale, aceștia au afirmat că posibilitățile lor de a mobiliza capital din resursele interne ale grupurilor erau scăzute. Cu toate acestea, în cursul perioadei examinate, investițiile au crescut.

4.4.4.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (119) | Industria din Uniune se afla într-o stare dezactivată pe tot parcursul perioadei examinate. Această situație este evidentă atât pe piața captivă, cât și pe piața liberă. Piața captivă a reprezentat aproximativ 25 % din volumul total de vânzări în cursul PA. |
| --- | --- |

(119)

Industria din Uniune se afla într-o stare dezactivată pe tot parcursul perioadei examinate. Această situație este evidentă atât pe piața captivă, cât și pe piața liberă. Piața captivă a reprezentat aproximativ 25 % din volumul total de vânzări în cursul PA.

| (120) | Situația industriei din Uniune s-a deteriorat și mai mult pe piața liberă în cursul PA în comparație cu 2013. Deși situația s-a îmbunătățit ușor în ceea ce privește volumul producției și al vânzărilor, industria din Uniune a pierdut 17 % din cota sa de piață. Indicatorii de performanță privind profitul, rentabilitatea investițiilor și fluxul de lichidități au fost negativi pe toată perioada examinată și, deși aceștia s-au îmbunătățit, această evoluție nu a fost suficient de solidă din cauza presiunii pentru scăderea prețurilor din partea importurilor chinezești cu prețuri la nivel de dumping. Aceste evoluții au avut loc în pofida măsurilor adoptate pentru a îmbunătăți eficiența prin reducerea forței de muncă, creșterea productivității, creșterea ratei de utilizare a capacității de producție și prin menținerea unui control ferm asupra costurilor de producție. |
| --- | --- |

(120)

Situația industriei din Uniune s-a deteriorat și mai mult pe piața liberă în cursul PA în comparație cu 2013. Deși situația s-a îmbunătățit ușor în ceea ce privește volumul producției și al vânzărilor, industria din Uniune a pierdut 17 % din cota sa de piață. Indicatorii de performanță privind profitul, rentabilitatea investițiilor și fluxul de lichidități au fost negativi pe toată perioada examinată și, deși aceștia s-au îmbunătățit, această evoluție nu a fost suficient de solidă din cauza presiunii pentru scăderea prețurilor din partea importurilor chinezești cu prețuri la nivel de dumping. Aceste evoluții au avut loc în pofida măsurilor adoptate pentru a îmbunătăți eficiența prin reducerea forței de muncă, creșterea productivității, creșterea ratei de utilizare a capacității de producție și prin menținerea unui control ferm asupra costurilor de producție.

| (121) | Una dintre părțile interesate a semnalat că, pe baza datelor din plângere, anumiți factori de prejudiciu păreau să indice o situație neprejudiciabilă. Astfel de factori includ volumul vânzărilor, utilizarea capacității, ocuparea forței de muncă și stocurile. Aceste evoluții au fost urmărite în cursul anchetei pe baza unor date verificate. Într-adevăr, mai mulți indicatori, inclusiv unii dintre cei menționați în plângerea de mai sus, au arătat o tendință pozitivă. Cu toate acestea, întrucât piața liberă a crescut cu 27 %, astfel cum se explică în tabelul 2, este clar că anumiți indicatori ar părea să arate apariția unei conjuncturi favorabile. Totuși, din motivele identificate în analiza situației industriei din Uniune și în concluzia acesteia, aceste tendințe pozitive trebuie analizate sub aspectul tendințelor negative mai puternice, de exemplu, în privința cotei de piață și a prețului de vânzare și în contextul unor rezultate negative. Atunci când au fost examinate într-un context corect, și anume împreună cu alți factori de prejudiciu, a fost clar că industria din Uniune a suferit prejudicii. |
| --- | --- |

(121)

Una dintre părțile interesate a semnalat că, pe baza datelor din plângere, anumiți factori de prejudiciu păreau să indice o situație neprejudiciabilă. Astfel de factori includ volumul vânzărilor, utilizarea capacității, ocuparea forței de muncă și stocurile. Aceste evoluții au fost urmărite în cursul anchetei pe baza unor date verificate. Într-adevăr, mai mulți indicatori, inclusiv unii dintre cei menționați în plângerea de mai sus, au arătat o tendință pozitivă. Cu toate acestea, întrucât piața liberă a crescut cu 27 %, astfel cum se explică în tabelul 2, este clar că anumiți indicatori ar părea să arate apariția unei conjuncturi favorabile. Totuși, din motivele identificate în analiza situației industriei din Uniune și în concluzia acesteia, aceste tendințe pozitive trebuie analizate sub aspectul tendințelor negative mai puternice, de exemplu, în privința cotei de piață și a prețului de vânzare și în contextul unor rezultate negative. Atunci când au fost examinate într-un context corect, și anume împreună cu alți factori de prejudiciu, a fost clar că industria din Uniune a suferit prejudicii.

| (122) | Pe baza celor expuse mai sus, se poate concluziona că industria din Uniune, analizată din perspectiva celor două segmente ale sale și ca întreg, a suferit un prejudiciu important în perioada examinată. |
| --- | --- |

(122)

Pe baza celor expuse mai sus, se poate concluziona că industria din Uniune, analizată din perspectiva celor două segmente ale sale și ca întreg, a suferit un prejudiciu important în perioada examinată.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (123) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat că orice prejudiciu care ar fi putut fi cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză nu a fost atribuit acestor importuri. Factorii respectivi sunt: importurile din țări terțe și performanțele vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(123)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat că orice prejudiciu care ar fi putut fi cauzat de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză nu a fost atribuit acestor importuri. Factorii respectivi sunt: importurile din țări terțe și performanțele vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune.

5.1.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (124) | Astfel cum se menționează mai sus, importurile din China au crescut cu 146 % de-a lungul perioadei examinate. Prețurile acestora per tonă au scăzut cu 22 % ceea ce a depășit chiar scăderea prețurilor materiilor prime, și anume 20 %. În plus, aceste importuri au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune cu 17 % până la 28 %. Ținând cont de faptul că ORC sunt produse de bază foarte sensibile la preț aceste marje sunt substanțiale și au avut un efect deosebit de prejudiciabil asupra industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(124)

Astfel cum se menționează mai sus, importurile din China au crescut cu 146 % de-a lungul perioadei examinate. Prețurile acestora per tonă au scăzut cu 22 % ceea ce a depășit chiar scăderea prețurilor materiilor prime, și anume 20 %. În plus, aceste importuri au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune cu 17 % până la 28 %. Ținând cont de faptul că ORC sunt produse de bază foarte sensibile la preț aceste marje sunt substanțiale și au avut un efect deosebit de prejudiciabil asupra industriei din Uniune.

| (125) | Drept rezultat, doar China a reușit să beneficieze de redresarea pieței, care a crescut cu 27 % de-a lungul perioadei examinate: importurile chinezești și-au sporit cota de piață de la 11,7 % la 22,7 % în timp ce industria din Uniune și-a sporit volumul său de vânzări doar cu 5 %, cota sa de piață scăzând de la 78,8 % la 65,2 %. |
| --- | --- |

(125)

Drept rezultat, doar China a reușit să beneficieze de redresarea pieței, care a crescut cu 27 % de-a lungul perioadei examinate: importurile chinezești și-au sporit cota de piață de la 11,7 % la 22,7 % în timp ce industria din Uniune și-a sporit volumul său de vânzări doar cu 5 %, cota sa de piață scăzând de la 78,8 % la 65,2 %.

| (126) | În pofida condițiilor de piață favorabile de-a lungul perioadei analizate, datorită prețurilor materiilor prime în scădere și datorită creșterii consumului, industria din Uniune a continuat să înregistreze pierderi pe întreaga perioadă având în vedere scăderea prețurilor și volumul crescând al importurilor din China. |
| --- | --- |

(126)

În pofida condițiilor de piață favorabile de-a lungul perioadei analizate, datorită prețurilor materiilor prime în scădere și datorită creșterii consumului, industria din Uniune a continuat să înregistreze pierderi pe întreaga perioadă având în vedere scăderea prețurilor și volumul crescând al importurilor din China.

| (127) | Încetinirea progresivă a economiei chineze și, potrivit dosarului, supracapacitatea foarte semnificativă a industriei siderurgice din China i-au determinat pe producătorii chinezi de oțel să își redirecționeze producția lor excedentară către piețele de export, iar piața din Uniune este o destinație de export atractivă. |
| --- | --- |

(127)

Încetinirea progresivă a economiei chineze și, potrivit dosarului, supracapacitatea foarte semnificativă a industriei siderurgice din China i-au determinat pe producătorii chinezi de oțel să își redirecționeze producția lor excedentară către piețele de export, iar piața din Uniune este o destinație de export atractivă.

| (128) | În lumina celor de mai sus, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping au fost responsabile de situația prejudiciabilă a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(128)

În lumina celor de mai sus, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping au fost responsabile de situația prejudiciabilă a industriei din Uniune.

5.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

5.2.1.   Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

| (129) | Volumul importurilor din țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 13


  Importurile din alte țări – volumul în tone, prețul CIF per tonă și cota de piață | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul total al importurilor din țări terțe | 716 694 | 684 661 | 909 981 | 1 161 380 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 96 | 127 | 162 |
| Prețul CIF în EUR/tonă | 698 | 701 | 641 | 572 |
| Cota de piață (%) | 9,5 | 8,9 | 10,8 | 12,1 |
| Volumul importurilor din Republica Coreea | 344 542 | 406 685 | 530 377 | 579 712 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 118 | 154 | 168 |
| Prețul CIF în EUR/tonă | 716 | 718 | 665 | 610 |
| Cota de piață (%) | 4,6 | 5,3 | 6,3 | 6,0 |
| Volumul importurilor din India | 81 489 | 42 301 | 61 739 | 157 212 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 52 | 76 | 193 |
| Prețul CIF în EUR/tonă | 627 | 696 | 550 | 471 |
| Cota de piață (%) | 1,1 | 0,6 | 0,7 | 1,6 |
| Volumul importurilor din alte țări terțe | 290 663 | 235 676 | 317 866 | 424 457 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 81 | 109 | 146 |
| Prețul CIF în EUR/tonă | 698 | 673 | 618 | 556 |
| Cota de piață (%) | 3,8 | 3,1 | 3,8 | 4,4 |
| Sursă: Eurostat. |

(129)

Volumul importurilor din țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 13

Tabelul 13

Importurile din alte țări – volumul în tone, prețul CIF per tonă și cota de piață

Importurile din alte țări – volumul în tone, prețul CIF per tonă și cota de piață

2013

2014

2015

PA

Volumul total al importurilor din țări terțe

716 694

684 661

909 981

1 161 380

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

96

96

127

127

162

162

Prețul CIF în EUR/tonă

698

701

641

572

Cota de piață (%)

9,5

8,9

10,8

12,1

Volumul importurilor din Republica Coreea

344 542

406 685

530 377

579 712

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

118

118

154

154

168

168

Prețul CIF în EUR/tonă

716

718

665

610

Cota de piață (%)

4,6

5,3

6,3

6,0

Volumul importurilor din India

81 489

42 301

61 739

157 212

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

52

52

76

76

193

193

Prețul CIF în EUR/tonă

627

696

550

471

Cota de piață (%)

1,1

0,6

0,7

1,6

Volumul importurilor din alte țări terțe

290 663

235 676

317 866

424 457

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

81

81

109

109

146

146

Prețul CIF în EUR/tonă

698

673

618

556

Cota de piață (%)

3,8

3,1

3,8

4,4

Sursă: Eurostat.

Sursă:

| (130) | Importurile din RPC în cauză au reprezentat 65 % din totalul importurilor în Uniune. Alte importuri (astfel cum se indică în tabelul 13 de mai sus) au crescut cu 33 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață a acestor importuri a crescut de la 9,5 % în 2013 la 12,1 % în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(130)

Importurile din RPC în cauză au reprezentat 65 % din totalul importurilor în Uniune. Alte importuri (astfel cum se indică în tabelul 13 de mai sus) au crescut cu 33 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață a acestor importuri a crescut de la 9,5 % în 2013 la 12,1 % în cursul perioadei de anchetă.

| (131) | Importurile din Republica Coreea au crescut cu 68 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață a acestor importuri a crescut de la 4,6 % în 2013 la 6,0 % în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(131)

Importurile din Republica Coreea au crescut cu 68 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață a acestor importuri a crescut de la 4,6 % în 2013 la 6,0 % în cursul perioadei de anchetă.

| (132) | Importurile din India au crescut cu 93 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață a acestor importuri a crescut de la 1,1 % în 2013 la 1,6 % în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(132)

Importurile din India au crescut cu 93 % în cursul perioadei examinate. Cota de piață a acestor importuri a crescut de la 1,1 % în 2013 la 1,6 % în cursul perioadei de anchetă.

| (133) | Ținând cont de aceste creșteri în volume, Comisia a examinat dacă importurile din aceste țări au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Totuși, datele Eurostat prezentat în tabelul 13 de mai sus au indicat că, deși cota de piață a importurilor coreene a crescut, prețurile CIF au fost mult mai ridicate fie decât prețurile importurilor din China fie decât prețurile practicate de industria din Uniune. Prețurile importurilor din India au fost de asemenea, mai ridicate decât prețurile importurilor din China, iar cota de piață a importurilor din India a fost de mai puțin de 2 % în fiecare an. Importurile din alte țări terțe nu au fost, nici ele, prejudiciabile deoarece prețul de import a fost mai ridicat decât prețul importurilor din China sau cel practicat de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(133)

Ținând cont de aceste creșteri în volume, Comisia a examinat dacă importurile din aceste țări au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Totuși, datele Eurostat prezentat în tabelul 13 de mai sus au indicat că, deși cota de piață a importurilor coreene a crescut, prețurile CIF au fost mult mai ridicate fie decât prețurile importurilor din China fie decât prețurile practicate de industria din Uniune. Prețurile importurilor din India au fost de asemenea, mai ridicate decât prețurile importurilor din China, iar cota de piață a importurilor din India a fost de mai puțin de 2 % în fiecare an. Importurile din alte țări terțe nu au fost, nici ele, prejudiciabile deoarece prețul de import a fost mai ridicat decât prețul importurilor din China sau cel practicat de industria din Uniune.

| (134) | Prin urmare, s-a concluzionat că, fie luate în mod individual, fie examinate în mod separat, importurile din țări terțe nu au avut un impact major asupra industriei din Uniune și, în orice caz, nu au putut avea impactul de a rupe legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(134)

Prin urmare, s-a concluzionat că, fie luate în mod individual, fie examinate în mod separat, importurile din țări terțe nu au avut un impact major asupra industriei din Uniune și, în orice caz, nu au putut avea impactul de a rupe legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

5.2.2.   Rezultatele vânzărilor la export ale industriei Uniunii

Rezultatele vânzărilor la export ale industriei Uniunii

| (135) | Volumul exporturilor producătorilor din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 14


  Rezultatele la export | 2013 | 2014 | 2015 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul de exporturi | 662 224 | 770 547 | 678 823 | 570 471 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 116 | 103 | 86 |
| Prețul mediu (EUR/tonă) către clienți independenți | 545 | 547 | 508 | 477 |
| Indice (2013 = 100) | 100 | 100 | 93 | 88 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea Eurofer și a producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

(135)

Volumul exporturilor producătorilor din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 14

Tabelul 14

Rezultatele la export

Rezultatele la export

2013

2014

2015

PA

Volumul de exporturi

662 224

770 547

678 823

570 471

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

116

116

103

103

86

86

Prețul mediu (EUR/tonă) către clienți independenți

545

547

508

477

Indice (2013 = 100)

Indice (2013 = 100)

100

100

100

100

93

93

88

88

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea Eurofer și a producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (136) | Volumul exporturilor a scăzut cu 14 % între 2013 și perioada de anchetă. În măsura în care este vorba de prețuri, acestea au scăzut cu 12 % în cursul perioadei examinate din cauza scăderii prețurilor materiilor prime. |
| --- | --- |

(136)

Volumul exporturilor a scăzut cu 14 % între 2013 și perioada de anchetă. În măsura în care este vorba de prețuri, acestea au scăzut cu 12 % în cursul perioadei examinate din cauza scăderii prețurilor materiilor prime.

| (137) | Totuși, ținând seama de faptul că volumele de export reprezintă doar aproximativ 6 % din producție și luând în considerare scăderea prețurilor, care este mai puțin pronunțată decât pe piața din Uniune, Comisia nu a considerat că performanța la export a industriei din Uniune a contribuit într-o măsură importantă la prejudiciul suferit. |
| --- | --- |

(137)

Totuși, ținând seama de faptul că volumele de export reprezintă doar aproximativ 6 % din producție și luând în considerare scăderea prețurilor, care este mai puțin pronunțată decât pe piața din Uniune, Comisia nu a considerat că performanța la export a industriei din Uniune a contribuit într-o măsură importantă la prejudiciul suferit.

5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (138) | S-a stabilit provizoriu că există o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză. |
| --- | --- |

(138)

S-a stabilit provizoriu că există o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țara în cauză.

| (139) | Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți referitori la situația industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. S-a conchis că ceilalți factori identificați, precum importurile din țări terțe și performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune nu au anulat legătura de cauzalitate, chiar dacă se ia în considerare efectul potențialul lor efect combinat. Importurile din țări terțe pot să fi avut un ușor impact asupra prejudiciului, dar, cu siguranță că situația industriei din Uniune nu ar fi fost afectată într-o măsură atât de semnificativă. În special, prețurile de vânzare nu ar fi scăzut atât de mult și s-ar fi realizat o rentabilitate mai bună. |
| --- | --- |

(139)

Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți referitori la situația industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. S-a conchis că ceilalți factori identificați, precum importurile din țări terțe și performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune nu au anulat legătura de cauzalitate, chiar dacă se ia în considerare efectul potențialul lor efect combinat. Importurile din țări terțe pot să fi avut un ușor impact asupra prejudiciului, dar, cu siguranță că situația industriei din Uniune nu ar fi fost afectată într-o măsură atât de semnificativă. În special, prețurile de vânzare nu ar fi scăzut atât de mult și s-ar fi realizat o rentabilitate mai bună.

| (140) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză și că ceilalți factori, avuți în vedere în mod individual sau colectiv, nu au rupt legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(140)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză și că ceilalți factori, avuți în vedere în mod individual sau colectiv, nu au rupt legătura de cauzalitate.

6.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (141) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida determinării dumpingului prejudiciabil, nu ar fi în interesul Uniunii să adopte măsuri în prezentul caz. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(141)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida determinării dumpingului prejudiciabil, nu ar fi în interesul Uniunii să adopte măsuri în prezentul caz. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune.

6.1.   Interesul industriei din Uniune

Interesul industriei din Uniune

| (142) | Industria din Uniune este localizată în cel puțin 15 state membre și oferă locuri de muncă legate de oțelurile rezistente la coroziune unui număr de peste 8 000 de angajați. |
| --- | --- |

(142)

Industria din Uniune este localizată în cel puțin 15 state membre și oferă locuri de muncă legate de oțelurile rezistente la coroziune unui număr de peste 8 000 de angajați.

| (143) | Șaisprezece producători au cooperat în cursul anchetei. Niciunul dintre producătorii cunoscuți nu s-a opus deschiderii anchetei. Astfel cum s-a arătat mai sus în cadrul analizei indicatorilor de prejudiciu, întreaga industrie din Uniune a înregistrat o îmbunătățire a situației sale dar nu atât de pronunțată pe cât ar fi putut să fie, întrucât a fost afectată în mod negativ de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(143)

Șaisprezece producători au cooperat în cursul anchetei. Niciunul dintre producătorii cunoscuți nu s-a opus deschiderii anchetei. Astfel cum s-a arătat mai sus în cadrul analizei indicatorilor de prejudiciu, întreaga industrie din Uniune a înregistrat o îmbunătățire a situației sale dar nu atât de pronunțată pe cât ar fi putut să fie, întrucât a fost afectată în mod negativ de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (144) | Se estimează că instituirea unor taxe antidumping provizorii va restabili condițiile de concurență echitabile pe piața din Uniune, punând capăt scăderii prețurilor și permițând industriei din Uniune să-și mărească prețurile. Acest fapt ar duce la o îmbunătățire a rentabilității industriei din Uniune până la niveluri considerate necesare pentru această industrie care utilizează intens capitalul. Industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping, provenite din RPC. |
| --- | --- |

(144)

Se estimează că instituirea unor taxe antidumping provizorii va restabili condițiile de concurență echitabile pe piața din Uniune, punând capăt scăderii prețurilor și permițând industriei din Uniune să-și mărească prețurile. Acest fapt ar duce la o îmbunătățire a rentabilității industriei din Uniune până la niveluri considerate necesare pentru această industrie care utilizează intens capitalul. Industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping, provenite din RPC.

| (145) | În pofida mai multor indicatori de volum care apar pozitivi, precum producția și volumul vânzărilor, situația industriei din Uniune nu s-a îmbunătățit în concordanță cu creșterea consumului. Acest lucru sugerează că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de redresarea pieței din Uniune în același mod în care ar fi beneficiat în absența importurilor care fac obiectul unui dumping din China. Mai precis, indicatorii de prejudiciu legați de rezultatele financiare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, cum ar fi rentabilitatea și randamentul investițiilor, au fost grav afectați. Prin urmare, este important ca prețurile să fie readuse la un nivel care să reflecte absența dumpingului sau, cel puțin, la un nivel care să nu cauzeze prejudicii, pentru a permite tuturor producătorilor să opereze pe piața din Uniune în condiții comerciale echitabile. În absența măsurilor, este foarte probabilă o deteriorare suplimentară a situației economice a industriei din Uniune. Un rezultat slab în segmentul de produse din oțel rezistent la coroziune ar influența segmentele din aval (acoperirea cu un strat organic) și din amonte (rulouri laminate la cald) a multor producători din Uniune, deoarece utilizarea capacității în cadrul acestor segmente are o legătură strânsă cu fabricarea produsului care face obiectul anchetei. Impactul ar fi resimțit, de asemenea, la nivelul altor produse galvanizate prin cufundare la cald precum cele pentru sectorul automobilelor. |
| --- | --- |

(145)

În pofida mai multor indicatori de volum care apar pozitivi, precum producția și volumul vânzărilor, situația industriei din Uniune nu s-a îmbunătățit în concordanță cu creșterea consumului. Acest lucru sugerează că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de redresarea pieței din Uniune în același mod în care ar fi beneficiat în absența importurilor care fac obiectul unui dumping din China. Mai precis, indicatorii de prejudiciu legați de rezultatele financiare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, cum ar fi rentabilitatea și randamentul investițiilor, au fost grav afectați. Prin urmare, este important ca prețurile să fie readuse la un nivel care să reflecte absența dumpingului sau, cel puțin, la un nivel care să nu cauzeze prejudicii, pentru a permite tuturor producătorilor să opereze pe piața din Uniune în condiții comerciale echitabile. În absența măsurilor, este foarte probabilă o deteriorare suplimentară a situației economice a industriei din Uniune. Un rezultat slab în segmentul de produse din oțel rezistent la coroziune ar influența segmentele din aval (acoperirea cu un strat organic) și din amonte (rulouri laminate la cald) a multor producători din Uniune, deoarece utilizarea capacității în cadrul acestor segmente are o legătură strânsă cu fabricarea produsului care face obiectul anchetei. Impactul ar fi resimțit, de asemenea, la nivelul altor produse galvanizate prin cufundare la cald precum cele pentru sectorul automobilelor.

| (146) | Produsele galvanizate prin cufundare la cald sunt, în general, produsele tipice vândute pentru aproximativ 10 % din oțelăriile integrate. Cifra reală variază de la producător la producător. Dar aceste produse se află aproape la capătul lanțului de valoare adăugată. Strategia industriei siderurgice din Uniune este de a maximiza vânzarea de produse cu valoare adăugată ridicată deoarece, în mod tradițional, acestea oferă niveluri de profit peste mediu datorită faptului că numărul de societăți care pot fi concurențiale pe plan mondial pentru aceste produse cu valoare adăugată ridicată este mai mic. Prin urmare, absența profiturilor în perioada analizată reprezintă o problemă serioasă pentru industria din Uniune prin punerea în pericol a strategiei sale și a perspectivelor sale de viitor. |
| --- | --- |

(146)

Produsele galvanizate prin cufundare la cald sunt, în general, produsele tipice vândute pentru aproximativ 10 % din oțelăriile integrate. Cifra reală variază de la producător la producător. Dar aceste produse se află aproape la capătul lanțului de valoare adăugată. Strategia industriei siderurgice din Uniune este de a maximiza vânzarea de produse cu valoare adăugată ridicată deoarece, în mod tradițional, acestea oferă niveluri de profit peste mediu datorită faptului că numărul de societăți care pot fi concurențiale pe plan mondial pentru aceste produse cu valoare adăugată ridicată este mai mic. Prin urmare, absența profiturilor în perioada analizată reprezintă o problemă serioasă pentru industria din Uniune prin punerea în pericol a strategiei sale și a perspectivelor sale de viitor.

| (147) | Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune. Orice instituire de măsuri antidumping ar permite industriei din Uniune să se redreseze de pe urma efectelor dumpingului prejudiciabil constatat. |
| --- | --- |

(147)

Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune. Orice instituire de măsuri antidumping ar permite industriei din Uniune să se redreseze de pe urma efectelor dumpingului prejudiciabil constatat.

6.2.   Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor

Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor

| (148) | Astfel cum se indică în considerentul 15, un singur importator/comerciant a răspuns la chestionar. Acest importator a făcut parte dintr-un grup de societăți care au utilizat produsul în cauză pentru a fabrica produse utilizate în construcții. Alți importatori și utilizatori s-au manifestat în calitate de părți interesate. De asemenea, o asociație de importatori a formulat observații cu privire la anchetă. |
| --- | --- |

(148)

Astfel cum se indică în considerentul 15, un singur importator/comerciant a răspuns la chestionar. Acest importator a făcut parte dintr-un grup de societăți care au utilizat produsul în cauză pentru a fabrica produse utilizate în construcții. Alți importatori și utilizatori s-au manifestat în calitate de părți interesate. De asemenea, o asociație de importatori a formulat observații cu privire la anchetă.

| (149) | Importatorul/utilizatorul cooperant a indicat că produsul în cauză a constituit o parte importantă a costului său de producție și că era preocupat de o creștere a costurilor care ar putea decurge din instituirea de taxe. Deși ancheta a sprijinit afirmația cu privire la importanța produsului în cauză sub aspectul costurilor acestuia, ar trebui remarcat că există și alte surse de aprovizionare și că acestea au fost de fapt deja utilizate de către importator, ceea ce înseamnă că, în cazul instituirii măsurilor, costurile și competitivitatea acestuia nu ar trebui să fie afectate în mod serios. |
| --- | --- |

(149)

Importatorul/utilizatorul cooperant a indicat că produsul în cauză a constituit o parte importantă a costului său de producție și că era preocupat de o creștere a costurilor care ar putea decurge din instituirea de taxe. Deși ancheta a sprijinit afirmația cu privire la importanța produsului în cauză sub aspectul costurilor acestuia, ar trebui remarcat că există și alte surse de aprovizionare și că acestea au fost de fapt deja utilizate de către importator, ceea ce înseamnă că, în cazul instituirii măsurilor, costurile și competitivitatea acestuia nu ar trebui să fie afectate în mod serios.

| (150) | Într-adevăr, în ceea ce privește importatorii în general, nu există nicio dovadă că importatorii sau centrele de servicii siderurgice nu ar putea fi în măsură să transfere creșterile de prețuri asupra clienților lor. În plus, ei pot, de asemenea, să importe din alte țări care nu fac obiectul acestei anchete. |
| --- | --- |

(150)

Într-adevăr, în ceea ce privește importatorii în general, nu există nicio dovadă că importatorii sau centrele de servicii siderurgice nu ar putea fi în măsură să transfere creșterile de prețuri asupra clienților lor. În plus, ei pot, de asemenea, să importe din alte țări care nu fac obiectul acestei anchete.

| (151) | Asociația care reprezintă importatorii a afirmat că industria din Uniune nu ar putea să-și aprovizioneze întotdeauna membrii cu produsul în cauză din cauza unei capacități insuficiente. Această afirmație nu a fost justificată. Luând în considerare faptul că asociația nu a furnizat nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații și că, astfel cum se poate observa în tabelul 5, capacitatea de utilizare a industriei din Uniune nu a depășit 80 % în cursul perioadei examinate, Comisia nu a găsit niciun argument care să sugereze că această afirmație ar fi adevărată. |
| --- | --- |

(151)

Asociația care reprezintă importatorii a afirmat că industria din Uniune nu ar putea să-și aprovizioneze întotdeauna membrii cu produsul în cauză din cauza unei capacități insuficiente. Această afirmație nu a fost justificată. Luând în considerare faptul că asociația nu a furnizat nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații și că, astfel cum se poate observa în tabelul 5, capacitatea de utilizare a industriei din Uniune nu a depășit 80 % în cursul perioadei examinate, Comisia nu a găsit niciun argument care să sugereze că această afirmație ar fi adevărată.

| (152) | O altă parte interesată a afirmat că unul dintre producătorii din Uniune a întâmpinat greutăți pentru a-și aproviziona clienții din cauza „restricțiilor”. Totuși, această afirmație se referea la o problemă specifică a unui producător din Uniune și, prin urmare, nu era reprezentativă pentru situația aprovizionărilor industriei în ansamblu. Chiar dacă aceasta a fost situația la momentul respectiv, existau surse de aprovizionare alternative și nu există nicio indicație care să arate că aprovizionarea constituia o problemă generală pentru importatori și comercianți. Mai mult, unul dintre motivele pentru care producătorii din Uniune se confruntă cu probleme este legat de produsele siderurgice care fac obiectul unui dumping provenind, printre altele, din surse chinezești, astfel cum se evidențiază în prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(152)

O altă parte interesată a afirmat că unul dintre producătorii din Uniune a întâmpinat greutăți pentru a-și aproviziona clienții din cauza „restricțiilor”. Totuși, această afirmație se referea la o problemă specifică a unui producător din Uniune și, prin urmare, nu era reprezentativă pentru situația aprovizionărilor industriei în ansamblu. Chiar dacă aceasta a fost situația la momentul respectiv, existau surse de aprovizionare alternative și nu există nicio indicație care să arate că aprovizionarea constituia o problemă generală pentru importatori și comercianți. Mai mult, unul dintre motivele pentru care producătorii din Uniune se confruntă cu probleme este legat de produsele siderurgice care fac obiectul unui dumping provenind, printre altele, din surse chinezești, astfel cum se evidențiază în prezenta anchetă.

| (153) | Utilizatorul final principal al produselor din oțeluri rezistente la coroziune este sectorul construcțiilor pentru diferite materiale de placare a clădirilor dar și pentru fabricarea de aparate de uz casnic, pentru procedeele de ambutisare și ștanțare și pentru țevile sudate de dimensiuni mici. După cum s-a explicat mai sus, doar un singur utilizator a cooperat în cadrul procedurii. |
| --- | --- |

(153)

Utilizatorul final principal al produselor din oțeluri rezistente la coroziune este sectorul construcțiilor pentru diferite materiale de placare a clădirilor dar și pentru fabricarea de aparate de uz casnic, pentru procedeele de ambutisare și ștanțare și pentru țevile sudate de dimensiuni mici. După cum s-a explicat mai sus, doar un singur utilizator a cooperat în cadrul procedurii.

| (154) | Chiar dacă instituirea de măsuri ar afecta în mod negativ unii utilizatori în ceea ce privește prețurile de cumpărare mai mari, nimic din dosar nu demonstrează că utilizatorii ar fi afectați în mod disproporționat în ceea ce privește rentabilitatea sau că aceasta ar declanșa delocalizarea unor grupuri industriale majore. Nici nivelul taxelor propus nu poate fi considerat ca având caracter prohibitiv. |
| --- | --- |

(154)

Chiar dacă instituirea de măsuri ar afecta în mod negativ unii utilizatori în ceea ce privește prețurile de cumpărare mai mari, nimic din dosar nu demonstrează că utilizatorii ar fi afectați în mod disproporționat în ceea ce privește rentabilitatea sau că aceasta ar declanșa delocalizarea unor grupuri industriale majore. Nici nivelul taxelor propus nu poate fi considerat ca având caracter prohibitiv.

| (155) | Este de remarcat faptul că taxele ar trebui să contribuie la securitatea continuă a aprovizionării pentru distribuitori și clienții acestora. În absența taxelor, unii producători de oțeluri rezistente la coroziune din Uniune ar putea fi nevoiți să își închidă/reducă activitățile de producție de oțeluri rezistente la coroziune și să lase multor utilizatori din Uniune surse mai limitate de aprovizionare. Mai mult, nivelul măsurilor va crea condiții de concurență echitabile, dar va autoriza totodată importurile din țările în cauză (la prețuri echitabile) și din alte surse. |
| --- | --- |

(155)

Este de remarcat faptul că taxele ar trebui să contribuie la securitatea continuă a aprovizionării pentru distribuitori și clienții acestora. În absența taxelor, unii producători de oțeluri rezistente la coroziune din Uniune ar putea fi nevoiți să își închidă/reducă activitățile de producție de oțeluri rezistente la coroziune și să lase multor utilizatori din Uniune surse mai limitate de aprovizionare. Mai mult, nivelul măsurilor va crea condiții de concurență echitabile, dar va autoriza totodată importurile din țările în cauză (la prețuri echitabile) și din alte surse.

| (156) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează în mod provizoriu că instituirea de măsuri nu va avea efecte negative semnificative asupra interesului importatorilor și utilizatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(156)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează în mod provizoriu că instituirea de măsuri nu va avea efecte negative semnificative asupra interesului importatorilor și utilizatorilor din Uniune.

6.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (157) | În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că instituirea de măsuri ar contribui la redresarea industriei din Uniune prin autorizarea unor creșteri de prețuri care ar permite industriei în ansamblu să revină la o situație rentabilă. Acest segment cu valoare adăugată înaltă este esențial pentru strategia generală a industriei siderurgice din Uniune și pentru prosperitatea și perspectivele sale de viitor. |
| --- | --- |

(157)

În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că instituirea de măsuri ar contribui la redresarea industriei din Uniune prin autorizarea unor creșteri de prețuri care ar permite industriei în ansamblu să revină la o situație rentabilă. Acest segment cu valoare adăugată înaltă este esențial pentru strategia generală a industriei siderurgice din Uniune și pentru prosperitatea și perspectivele sale de viitor.

| (158) | Impactul măsurilor asupra celorlalte câteva părți din Uniune care s-au făcut cunoscute nu poate fi considerat substanțial. Ancheta nu a indicat că posibilul impact asupra altor actori (care nu s-au făcut cunoscuți) ar depăși efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune. S-a constatat că măsurile sunt benefice pentru industriile din amonte, precum furnizorii de materii prime și producătorii de aparatură, care nu au aprovizionat producătorii din țările în cauză sau au făcut-o într-o măsură mai mică. |
| --- | --- |

(158)

Impactul măsurilor asupra celorlalte câteva părți din Uniune care s-au făcut cunoscute nu poate fi considerat substanțial. Ancheta nu a indicat că posibilul impact asupra altor actori (care nu s-au făcut cunoscuți) ar depăși efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune. S-a constatat că măsurile sunt benefice pentru industriile din amonte, precum furnizorii de materii prime și producătorii de aparatură, care nu au aprovizionat producătorii din țările în cauză sau au făcut-o într-o măsură mai mică.

| (159) | Instituirea de măsuri la nivelul propus are un impact limitat numai asupra prețurilor din lanțul de aprovizionare și asupra rezultatelor utilizatorilor. Nivelul măsurilor va crea condiții de concurență echitabile, dar va permite totodată importurile din țara în cauză, la prețuri echitabile. În ceea ce privește importatorii, aceștia vor fi în măsură să transfere creșterile de prețuri asupra clienților sau să schimbe sursele de aprovizionare. |
| --- | --- |

(159)

Instituirea de măsuri la nivelul propus are un impact limitat numai asupra prețurilor din lanțul de aprovizionare și asupra rezultatelor utilizatorilor. Nivelul măsurilor va crea condiții de concurență echitabile, dar va permite totodată importurile din țara în cauză, la prețuri echitabile. În ceea ce privește importatorii, aceștia vor fi în măsură să transfere creșterile de prețuri asupra clienților sau să schimbe sursele de aprovizionare.

| (160) | În ansamblu, Comisia concluzionează, în această etapă a anchetei, că nu există motive covârșitoare care să susțină faptul că nu ar fi în interesul Uniunii să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor de produse din oțeluri rezistente la coroziune originare din RPC. |
| --- | --- |

(160)

În ansamblu, Comisia concluzionează, în această etapă a anchetei, că nu există motive covârșitoare care să susțină faptul că nu ar fi în interesul Uniunii să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor de produse din oțeluri rezistente la coroziune originare din RPC.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (161) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(161)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping.

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

| (162) | Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(162)

Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a stabilit, mai întâi, valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria Uniunii.

| (163) | Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria Uniunii ar fi în măsură să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitul pe vânzările de produs similar pe piața din Uniune, care ar putea fi realizat în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către un sector industrial de acest tip, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(163)

Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria Uniunii ar fi în măsură să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitul pe vânzările de produs similar pe piața din Uniune, care ar putea fi realizat în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către un sector industrial de acest tip, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (164) | Pentru a stabili profitul-țintă, Comisia a luat în considerare profiturile realizate din vânzările către părți neafiliate care sunt utilizate în scopul determinării nivelului de eliminare a prejudiciului. Comisia a constatat că rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă în cursul întregii perioade examinate. Mai mult, în timpul acestei perioadei, pe piața din Uniune, a fost înregistrată o prezență semnificativă a importurilor la prețuri mici provenite din RPC. Prin urmare, Comisia a concluzionat că obiectivul de rentabilitate nu putea fi determinat pe baza perioadei examinate. În plângerea sa, reclamantul a solicitat Comisiei să utilizeze cel puțin 10 % din cifra de afaceri ca marjă de profit neprejudiciabilă rezonabilă. În cadrul evaluării acestei plângeri, Comisia a efectuat o analiză pe 10 ani a rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru a stabili care este nivelul de profit reprezentativ care a fost realizat în absența dumpingului. Ea a constatat că cel mai recent an profitabil a fost anul 2008, și anume în procent de 7,4 %. Pe această bază, Comisia a concluzionat că cel mai adecvat profit țintă a fost profitul realizat efectiv în 2008. |
| --- | --- |

(164)

Pentru a stabili profitul-țintă, Comisia a luat în considerare profiturile realizate din vânzările către părți neafiliate care sunt utilizate în scopul determinării nivelului de eliminare a prejudiciului. Comisia a constatat că rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă în cursul întregii perioade examinate. Mai mult, în timpul acestei perioadei, pe piața din Uniune, a fost înregistrată o prezență semnificativă a importurilor la prețuri mici provenite din RPC. Prin urmare, Comisia a concluzionat că obiectivul de rentabilitate nu putea fi determinat pe baza perioadei examinate. În plângerea sa, reclamantul a solicitat Comisiei să utilizeze cel puțin 10 % din cifra de afaceri ca marjă de profit neprejudiciabilă rezonabilă. În cadrul evaluării acestei plângeri, Comisia a efectuat o analiză pe 10 ani a rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru a stabili care este nivelul de profit reprezentativ care a fost realizat în absența dumpingului. Ea a constatat că cel mai recent an profitabil a fost anul 2008, și anume în procent de 7,4 %. Pe această bază, Comisia a concluzionat că cel mai adecvat profit țintă a fost profitul realizat efectiv în 2008.

| (165) | Astfel, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin adăugarea marjei de profit menționate mai sus de 7,4 % la costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion pe parcursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(165)

Astfel, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin adăugarea marjei de profit menționate mai sus de 7,4 % la costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion pe parcursul perioadei de anchetă.

| (166) | Ulterior, Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din țările în cauză, ajustat în mod corespunzător în funcție de costurile de import și de taxele vamale, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, și prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. |
| --- | --- |

(166)

Ulterior, Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din țările în cauză, ajustat în mod corespunzător în funcție de costurile de import și de taxele vamale, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, și prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.

7.2.   Măsuri provizorii

Măsuri provizorii

| (167) | Ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză, în conformitate cu regula taxei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu. |
| --- | --- |

(167)

Ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză, în conformitate cu regula taxei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu.

| (168) | Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, ar trebui să fie după cum urmează:








  Societate | Marjă de dumping (%) | Marjă de prejudiciu (%) | Taxă antidumping provizorie (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd Handan Branch |

(168)

Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, ar trebui să fie după cum urmează:

Societate

Marjă de dumping (%)

Marjă de prejudiciu (%)

Taxă antidumping provizorie (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd Handan Branch

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

| — | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd

61,2

23,5

23,5

Shougang group:

Shougang group:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd

46,2

17,2

17,2

Shagang group:

Shagang group:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd

56,7

28,5

28,5

Alte societăți cooperante enumerate în anexă

57,4

23,4

23,4

Toate celelalte societăți

61,2

28,5

28,5

| (169) | Nivelurile taxei antidumping individuale aplicabile societăților precizate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele au reflectat situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Ele nu ar trebui să facă obiectul niciuneia dintre taxele antidumping individuale. |
| --- | --- |

(169)

Nivelurile taxei antidumping individuale aplicabile societăților precizate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele au reflectat situația constatată în cursul prezentei anchete în ceea ce privește aceste societăți. Aceste niveluri ale taxei sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Ele nu ar trebui să facă obiectul niciuneia dintre taxele antidumping individuale.

| (170) | O societate care își modifică ulterior denumirea entității poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (6). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, o notificare privind schimbarea denumirii va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(170)

O societate care își modifică ulterior denumirea entității poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (6). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, o notificare privind schimbarea denumirii va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

6

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (171) | Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3). Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă ar trebui să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(171)

Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3). Importurile care nu sunt însoțite de factura respectivă ar trebui să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (172) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei examinări, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(172)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei examinări, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în timpul perioadei de anchetă.

8.   ÎNREGISTRARE

ÎNREGISTRARE

| (173) | După cum s-a menționat mai sus în considerentul 3, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1238 prevede obligativitatea înregistrării importurilor de produs în cauză originare și expediate din RPC. Decizia a fost luată în vederea posibilei aplicări retroactive a măsurilor antidumping, în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază. Nicio decizie cu privire la o eventuală aplicare retroactivă a măsurilor antidumping nu poate fi luată în acest stadiu al procedurii. |
| --- | --- |

(173)

După cum s-a menționat mai sus în considerentul 3, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1238 prevede obligativitatea înregistrării importurilor de produs în cauză originare și expediate din RPC. Decizia a fost luată în vederea posibilei aplicări retroactive a măsurilor antidumping, în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază. Nicio decizie cu privire la o eventuală aplicare retroactivă a măsurilor antidumping nu poate fi luată în acest stadiu al procedurii.

9.   DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

| (174) | În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la un termen stabilit. |
| --- | --- |

(174)

În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la un termen stabilit.

| (175) | Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei, |
| --- | --- |

(175)

Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a anchetei,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se impune o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de produse plate laminate din fier sau din oțel aliat, sau din oțel nealiat; calmate cu aluminiu; placate sau acoperite prin galvanizare la cald cu zinc și/sau cu aluminiu, alte metale fiind excluse; pasivate chimic; conținând în greutate: minimum 0,015 %, însă maximum 0,170 % carbon, minimum 0,015 %, însă maximum 0,100 % aluminiu, maximum 0,045 % niobiu, maximum 0,010 % titan și maximum 0,010 % vanadiu; prezentate în rulouri, foi „tăiate la lungime” și „benzi înguste”.

Următoarele produse se exclud:

| — | din oțel inoxidabil, din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” și din oțeluri rapide; |
| --- | --- |

—

din oțel inoxidabil, din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” și din oțeluri rapide;

| — | simplu laminate la cald sau laminate la rece. |
| --- | --- |

—

simplu laminate la cald sau laminate la rece.

Produsul în cauză se încadrează în prezent la codurile NC ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 și ex 7226 99 70 (coduri TARIC: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094) și originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate în continuare, se stabilește după cum urmează:

| Societate | Nivelul taxei provizorii (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hesteel Co., Ltd Handan Branch | 23,5 | C227 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd | 23,5 | C158 |
| Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch | 23,5 | C159 |
| Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd | 23,5 | C228 |
| Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd | 17,2 | C229 |
| Shougang Jingtang United Iron and Steel Co. Ltd | 17,2 | C164 |
| Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd | 28,5 | C230 |
| Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd | 28,5 | C112 |
| Alte societăți cooperante enumerate în anexă | 23,4 | C231 |
| Toate celelalte societăți | 28,5 | C999 |

Societate

Nivelul taxei provizorii (%)

Codul adițional TARIC

Hesteel Co., Ltd Handan Branch

23,5

C227

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

23,5

C158

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch

23,5

C159

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd

23,5

C228

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

17,2

C229

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co. Ltd

17,2

C164

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd

28,5

C230

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd

28,5

C112

Alte societăți cooperante enumerate în anexă

23,4

C231

Toate celelalte societăți

28,5

C999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează:
  „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de (produsul în cauză) vândut la export în Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”
  În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.

(4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(5)   Dacă nu se precizează altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare referitoare la taxele vamale.

Articolul 2

(1)   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile interesate pot:

| (a) | solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

solicita dezvăluirea faptelor și a considerațiilor esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament;

| (b) | transmite Comisiei observații scrise; și |
| --- | --- |

(b)

transmite Comisiei observații scrise; și

| (c) | solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(c)

solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.

(2)   În termen de 25 de zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile menționate la articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/1036 pot prezenta observații privind aplicarea măsurilor provizorii.

Articolul 3

(1)   Autoritățile vamale trebuie să întrerupă înregistrarea importurilor instituită în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1238.

(2)   Datele colectate cu privire la produsele înregistrate cu cel mult 90 de zile înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament se păstrează până la intrarea în vigoare a unor eventuale măsuri definitive sau până la încheierea prezentei proceduri.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 se aplică timp de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 august 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  
  JO C 459, 9.12.2016, p. 17.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1238 al Comisiei din 7 iulie 2017 de supunere la înregistrare a importurilor de anumite tipuri de oțel rezistente la coroziune originare din Republica Populară Chineză (JO L 177, 8.7.2017, p. 39).

3

(4)  Decizia 2009/106/CE a Comisiei din 6 februarie 2009 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de anumite produse laminate plate din fier sau oțel cu înveliș de metal cufundat la cald originare din Republica Populară Chineză (JO L 38, 7.2.2009, p. 34).

4

(5)  Metoda respectivă a fost acceptată de Tribunal în hotărârea sa din 16 decembrie 2011, cauza T-423/09, Dashiqiao/Consiliu, ECLI:EU:T:2011:764, punctele 34-50.

5

(6)  
  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

6

---

ANEXĂ

PRODUCĂTORI-EXPORTATORI COOPERANȚI CARE NU AU FOST INCLUȘI ÎN EȘANTION

COD ADIȚIONAL TARIC C231

| Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | Maanshan, Anhui |
| --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning |
| TKAS Auto Steel Company Ltd | Dalian, Liaoning |
| JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd | Jiangyin, Jiangsu |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd | Benxi, Liaoning |
| BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd | Benxi, Liaoning |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd | Wuhan, Hubei |
| Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd | Binzhou, Shandong |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd | Baotou, Inner Mongolia |
| Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd | Loudi, Hunan |
| Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd | Linyi, Shadong |
| Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd | Longhai, Fujian |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd | Shanghai |
| Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd | Zhanjiang, Guandong |
| Yieh Phui (China) Technomaterial Co. | Changshu, Jiangsu |
| Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd | Rizhao, Shandong |
| Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd | Nantong, Jiangsu |

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

Maanshan, Anhui

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

TKAS Auto Steel Company Ltd

Dalian, Liaoning

JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd

Jiangyin, Jiangsu

Bengang Steel Plates Co., Ltd

Benxi, Liaoning

BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd

Benxi, Liaoning

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd

Wuhan, Hubei

Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd

Binzhou, Shandong

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd

Baotou, Inner Mongolia

Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd

Loudi, Hunan

Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd

Linyi, Shadong

Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd

Longhai, Fujian

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

Shanghai

Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd

Zhanjiang, Guandong

Yieh Phui (China) Technomaterial Co.

Changshu, Jiangsu

Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd

Rizhao, Shandong

Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd

Nantong, Jiangsu

---

DECIZII

| 10.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 207/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 207/28

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1445 A COMISIEI

din 8 august 2017

privind grupul de produse a căror principală acțiune prevăzută, bazată pe proantocianidinele (PAC) prezente în merișoare (Vaccinium macrocarpon), este de a preveni sau de a trata cistita

[notificată cu numărul C(2017) 5341]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 93/42/CEE a Consiliului din 14 iunie 1993 privind dispozitivele medicale (1), în special articolul 13 alineatul (1),

având în vedere cererea depusă de Franța în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) litera (d) din directiva respectivă,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) litera (d) din Directiva 93/42/CEE, Franța a cerut Comisiei să adopte o decizie pentru ca grupul de produse a căror principală acțiune prevăzută, bazată pe proantocianidinele (PAC) prezente în extractul de merișoare (Vaccinium macrocarpon), este de a preveni sau de a trata cistita să nu se încadreze în definiția dispozitivelor medicale prevăzută la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din Directiva 93/42/CEE. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) litera (d) din Directiva 93/42/CEE, Franța a cerut Comisiei să adopte o decizie pentru ca grupul de produse a căror principală acțiune prevăzută, bazată pe proantocianidinele (PAC) prezente în extractul de merișoare (Vaccinium macrocarpon), este de a preveni sau de a trata cistita să nu se încadreze în definiția dispozitivelor medicale prevăzută la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din Directiva 93/42/CEE.

| (2) | Definiția unui dispozitiv medical prevăzută la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din Directiva 93/42/CEE prevede, printre altele, că un dispozitiv se încadrează în această definiție dacă nu își îndeplinește acțiunea principală prevăzută prin mijloace farmacologice, imunologice sau metabolice. |
| --- | --- |

(2)

Definiția unui dispozitiv medical prevăzută la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din Directiva 93/42/CEE prevede, printre altele, că un dispozitiv se încadrează în această definiție dacă nu își îndeplinește acțiunea principală prevăzută prin mijloace farmacologice, imunologice sau metabolice.

| (3) | În avizul său din 22 iulie 2016 (2), Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) a concluzionat că principala acțiune prevăzută a grupului de produse menționat în considerentul 1 se obține, probabil, prin mijloace farmacologice, având în vedere faptul că metaboliții PAC și ai altor constituenți ai merișoarelor prezintă cel mai probabil o acțiune farmacologică și că un mod de acțiune mecanic al PAC este foarte improbabil. |
| --- | --- |

(3)

În avizul său din 22 iulie 2016 (2), Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) a concluzionat că principala acțiune prevăzută a grupului de produse menționat în considerentul 1 se obține, probabil, prin mijloace farmacologice, având în vedere faptul că metaboliții PAC și ai altor constituenți ai merișoarelor prezintă cel mai probabil o acțiune farmacologică și că un mod de acțiune mecanic al PAC este foarte improbabil.

| (4) | Modul de acțiune mecanic ar indica faptul că grupul de produse în cauză se încadrează în definiția dispozitivelor medicale. Având în vedere că un astfel de mod este foarte improbabil și că modul de acțiune cel mai probabil este modul farmacologic, grupul de produse în cauză nu ar trebui să se încadreze în definiția dispozitivelor medicale. |
| --- | --- |

(4)

Modul de acțiune mecanic ar indica faptul că grupul de produse în cauză se încadrează în definiția dispozitivelor medicale. Având în vedere că un astfel de mod este foarte improbabil și că modul de acțiune cel mai probabil este modul farmacologic, grupul de produse în cauză nu ar trebui să se încadreze în definiția dispozitivelor medicale.

| (5) | Rezultatele unui chestionar distribuit în cadrul Grupului de experți în dispozitive medicale în noiembrie 2014 a arătat că majoritatea statelor membre consideră, pe baza expertizei lor științifice, că acest grup de produse nu ar trebui să se încadreze în definiția dispozitivelor medicale. |
| --- | --- |

(5)

Rezultatele unui chestionar distribuit în cadrul Grupului de experți în dispozitive medicale în noiembrie 2014 a arătat că majoritatea statelor membre consideră, pe baza expertizei lor științifice, că acest grup de produse nu ar trebui să se încadreze în definiția dispozitivelor medicale.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 7 alineatul (1) din Directiva 93/42/CEE, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 7 alineatul (1) din Directiva 93/42/CEE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Grupul de produse a căror principală acțiune prevăzută, bazată pe proantocianidinele prezente în extractul de merișoare (Vaccinium macrocarpon), este de a preveni sau de a trata cistita nu se încadrează în definiția dispozitivelor medicale prevăzută la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din Directiva 93/42/CEE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 8 august 2017.

Pentru Comisie

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 169, 12.7.1993, p. 1.

1

(2)  Aviz științific al CHMP (Comitetul pentru medicamente de uz uman) adresat Direcției Generale Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri, Unitatea GROW D.4. („Tehnologie medicală și produse cosmetice”) cu privire la modul principal de acțiune al proantocianidinelor destinate a fi utilizate pentru prevenirea și tratarea infecțiilor căilor urinare, EMA/427414/2016, http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=8684&lang=ro

2

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 10.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 207/30

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare ale prezentului regulament ar trebui verificate în ultima versiune a documentului de situație al CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la următoarea adresă:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 103 al Comisiei Economice pentru Europa din cadrul Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de schimb pentru controlul poluării pentru autovehicule [2017/1446]

Include toate textele valabile până la:

Suplimentul 4 la versiunea inițială a regulamentului – Data intrării în vigoare: 10 iunie 2014

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

1.

Domeniul de aplicare

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

Definiții

| 3. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

3.

Cererea de omologare

| 4. | Omologare |
| --- | --- |

4.

Omologare

| 5. | Cerințe |
| --- | --- |

5.

Cerințe

| 6. | Modificarea tipului de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării și extinderea omologării |
| --- | --- |

6.

Modificarea tipului de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării și extinderea omologării

| 7. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

7.

Conformitatea producției

| 8. | Sancțiuni în cazul neconformității producției |
| --- | --- |

8.

Sancțiuni în cazul neconformității producției

| 9. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

9.

Încetarea definitivă a producției

| 10. | Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și ale autorităților de omologare de tip |
| --- | --- |

10.

Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și ale autorităților de omologare de tip

| 11. | Documentația
  Apendice – Fișa informativă nr. ... referitoare la omologarea de tip a dispozitivelor de schimb pentru controlul poluării |
| --- | --- |

11.

Documentația

Apendice – Fișa informativă nr. ... referitoare la omologarea de tip a dispozitivelor de schimb pentru controlul poluării

ANEXE

| 1. | Fișă de comunicare privind acordarea, extinderea, refuzul, retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției unui tip de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării în temeiul Regulamentului nr. 103 |
| --- | --- |

1.

Fișă de comunicare privind acordarea, extinderea, refuzul, retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției unui tip de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării în temeiul Regulamentului nr. 103

| 2. | Exemple de dispunere a mărcilor de omologare |
| --- | --- |

2.

Exemple de dispunere a mărcilor de omologare

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică omologării de tip, ca unități tehnice separate, a dispozitivelor pentru controlul poluării destinate montării ca piese de schimb pe unul sau mai multe tipuri de autovehicule din categoriile care fac obiectul versiunii aferente a Regulamentului nr. 83.

Dispozitivele pentru controlul poluării și filtrele pentru particule sunt considerate dispozitive pentru controlul poluării în sensul prezentului regulament.

2.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament:

| 2.1. | „Dispozitiv pentru controlul poluării” înseamnă un dispozitiv pentru controlul poluării sau un ansamblu de dispozitive pentru controlul poluării care intră sub incidența omologării de tip acordate pentru vehiculul în cauză și ale căror tipuri sunt indicate în documentele aferente anexei 2 la Regulamentul nr. 83 (1). |
| --- | --- |

2.1.

„Dispozitiv pentru controlul poluării” înseamnă un dispozitiv pentru controlul poluării sau un ansamblu de dispozitive pentru controlul poluării care intră sub incidența omologării de tip acordate pentru vehiculul în cauză și ale căror tipuri sunt indicate în documentele aferente anexei 2 la Regulamentul nr. 83 (1).

1

| 2.2. | „Dispozitiv de schimb pentru controlul poluării” înseamnă un dispozitiv pentru controlul poluării sau un ansamblu de dispozitive pentru controlul poluării pentru care, în conformitate cu prezentul regulament, se poate obține o altă omologare decât cele definite la punctul 2.1 de mai sus. |
| --- | --- |

2.2.

„Dispozitiv de schimb pentru controlul poluării” înseamnă un dispozitiv pentru controlul poluării sau un ansamblu de dispozitive pentru controlul poluării pentru care, în conformitate cu prezentul regulament, se poate obține o altă omologare decât cele definite la punctul 2.1 de mai sus.

| 2.3. | „Dispozitiv original de schimb pentru controlul poluării” înseamnă un dispozitiv pentru controlul poluării sau un ansamblu de dispozitive pentru controlul poluării ale căror tipuri sunt indicate în documentele aferente anexei 2 la Regulamentul nr. 83 (1), dar care sunt oferite pe piață ca unități tehnice separate de către deținătorul omologării de tip a vehiculului. |
| --- | --- |

2.3.

„Dispozitiv original de schimb pentru controlul poluării” înseamnă un dispozitiv pentru controlul poluării sau un ansamblu de dispozitive pentru controlul poluării ale căror tipuri sunt indicate în documentele aferente anexei 2 la Regulamentul nr. 83 (1), dar care sunt oferite pe piață ca unități tehnice separate de către deținătorul omologării de tip a vehiculului.

1

| 2.4. | „Tip de dispozitiv pentru controlul poluării” înseamnă convertizoare catalitice și filtre pentru particule care nu prezintă diferențe esențiale între ele, precum cele ce urmează:






  (a) | numărul de substraturi, structură și material; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„Tip de dispozitiv pentru controlul poluării” înseamnă convertizoare catalitice și filtre pentru particule care nu prezintă diferențe esențiale între ele, precum cele ce urmează:

(a)

numărul de substraturi, structură și material;

| (b) | tipul de activitate al fiecărui substrat; |
| --- | --- |

(b)

tipul de activitate al fiecărui substrat;

| (c) | volumul, raportul între zona frontală și lungimea substratului; |
| --- | --- |

(c)

volumul, raportul între zona frontală și lungimea substratului;

| (d) | conținutul de material catalizator; |
| --- | --- |

(d)

conținutul de material catalizator;

| (e) | raportul materialelor de cataliză; |
| --- | --- |

(e)

raportul materialelor de cataliză;

| (f) | densitatea celulelor; |
| --- | --- |

(f)

densitatea celulelor;

| (g) | dimensiuni și formă; |
| --- | --- |

(g)

dimensiuni și formă;

| (h) | protecție termică. |
| --- | --- |

(h)

protecție termică.

| 2.5. | „Tip de vehicul”
  A se vedea punctul 2.1 din Regulamentul nr. 83. |
| --- | --- |

2.5.

„Tip de vehicul”

A se vedea punctul 2.1 din Regulamentul nr. 83.

| 2.6. | „Omologarea unui dispozitiv de schimb pentru controlul poluării” înseamnă omologarea unui dispozitiv pentru controlul poluării destinat montării ca piesă de schimb pe unul sau mai multe tipuri specifice de vehicule, în ceea ce privește limitarea emisiilor poluante, a nivelului de zgomot și a efectului asupra performanțelor vehiculului, și, după caz, asupra sistemului integrat de diagnosticare (OBD). |
| --- | --- |

2.6.

„Omologarea unui dispozitiv de schimb pentru controlul poluării” înseamnă omologarea unui dispozitiv pentru controlul poluării destinat montării ca piesă de schimb pe unul sau mai multe tipuri specifice de vehicule, în ceea ce privește limitarea emisiilor poluante, a nivelului de zgomot și a efectului asupra performanțelor vehiculului, și, după caz, asupra sistemului integrat de diagnosticare (OBD).

| 2.7. | „Dispozitiv de schimb pentru controlul poluării deteriorat” înseamnă un dispozitiv pentru controlul poluării care a fost supus procesului de îmbătrânire sau deteriorat în mod artificial în asemenea măsură încât corespunde cerințelor prevăzute de punctul 1 din apendicele la anexa 11 la Regulamentul nr. 83. |
| --- | --- |

2.7.

„Dispozitiv de schimb pentru controlul poluării deteriorat” înseamnă un dispozitiv pentru controlul poluării care a fost supus procesului de îmbătrânire sau deteriorat în mod artificial în asemenea măsură încât corespunde cerințelor prevăzute de punctul 1 din apendicele la anexa 11 la Regulamentul nr. 83.

| 2.8. | „Sistem de regenerare periodică” înseamnă convertizoare catalitice, filtre pentru particule sau alte dispozitive pentru controlul poluării care necesită un proces de regenerare periodică la mai puțin de 4 000 km de utilizare normală a vehiculului. |
| --- | --- |

2.8.

„Sistem de regenerare periodică” înseamnă convertizoare catalitice, filtre pentru particule sau alte dispozitive pentru controlul poluării care necesită un proces de regenerare periodică la mai puțin de 4 000 km de utilizare normală a vehiculului.

3.   CEREREA DE OMOLOGARE

3.1.   Cererea de omologare a unui tip de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării trebuie trimisă de către producătorul dispozitivului sau reprezentantul autorizat al acestuia.

3.2.   Pentru fiecare tip de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării pentru care este solicitată omologarea de tip, cererea de omologare trebuie însoțită de următoarele documente în triplu exemplar.

3.2.1.   Desenele dispozitivului de schimb pentru controlul poluării care prezintă în special toate caracteristicile menționate la punctul 2.3 din prezentul regulament.

3.2.2.   Descrierea tipului sau tipurilor vehiculului pentru care este destinat dispozitivul de schimb pentru controlul poluării. Trebuie indicat(e) numărul și/sau simbolurile ce caracterizează motorul și tipul (tipurile) de vehicul.

3.2.3.   Descrierea și schițele ilustrând poziția dispozitivului de schimb pentru controlul poluării în raport cu galeria (galeriile) de evacuare ale motorului.

3.2.4.   Desenele care arată locul destinat de aplicare a mărcii de omologare.

3.2.5.   Mențiunea dacă respectivul dispozitivul de schimb pentru controlul poluării este destinat să corespundă cerințelor referitoare la sistemul OBD.

3.2.6.   În apendice este prezentat un model de fișă de informații.

3.3.   Solicitantul omologării trebuie să pună următoarele la dispoziția serviciului tehnic responsabil de efectuarea încercărilor de omologare:

| 3.3.1. | Unul sau mai multe vehicule de un tip omologat(e) în conformitate cu Regulamentul nr. 83 și echipat(e) cu un dispozitiv pentru controlul poluării original nou. Acest(e) vehicul(e) trebuie selectat(e) de către solicitant cu acordul serviciului tehnic. Acesta (acestea) trebuie să respecte cerințele de la punctul 3.1 din anexa 4 sau de la punctul 3.2 din anexa 4a la Regulamentul nr. 83, în funcție de care dintre ele era în vigoare la data omologării vehiculului.
  Vehiculul (vehiculele) de încercare nu trebuie să prezinte defecte la sistemul de control al emisiilor. orice piesă originală a sistemului de control al emisiilor, care prezintă o defecțiune sau o uzură excesivă, trebuie reparată sau înlocuită. Înaintea încercării de emisii, vehiculul (vehiculele) de încercat trebuie calibrat(e) corespunzător și reglat(e) conform specificațiilor producătorului. |
| --- | --- |

3.3.1.

Unul sau mai multe vehicule de un tip omologat(e) în conformitate cu Regulamentul nr. 83 și echipat(e) cu un dispozitiv pentru controlul poluării original nou. Acest(e) vehicul(e) trebuie selectat(e) de către solicitant cu acordul serviciului tehnic. Acesta (acestea) trebuie să respecte cerințele de la punctul 3.1 din anexa 4 sau de la punctul 3.2 din anexa 4a la Regulamentul nr. 83, în funcție de care dintre ele era în vigoare la data omologării vehiculului.

Vehiculul (vehiculele) de încercare nu trebuie să prezinte defecte la sistemul de control al emisiilor. orice piesă originală a sistemului de control al emisiilor, care prezintă o defecțiune sau o uzură excesivă, trebuie reparată sau înlocuită. Înaintea încercării de emisii, vehiculul (vehiculele) de încercat trebuie calibrat(e) corespunzător și reglat(e) conform specificațiilor producătorului.

| 3.3.2. | Un eșantion din tipul de dispozitiv pentru controlul poluării de schimb. Acest eșantion trebuie marcat în mod clar și indelebil cu denumirea sau marca comercială a solicitantului și cu denumirea comercială a acestuia. |
| --- | --- |

3.3.2.

Un eșantion din tipul de dispozitiv pentru controlul poluării de schimb. Acest eșantion trebuie marcat în mod clar și indelebil cu denumirea sau marca comercială a solicitantului și cu denumirea comercială a acestuia.

| 3.3.3. | Un eșantion suplimentar din tipul de dispozitive de schimb pentru controlul poluării, în cazul unui dispozitiv de schimb pentru controlul poluării conceput pentru a fi montat pe un vehicul echipat cu sistem OBD. Acest eșantion trebuie marcat în mod clar și indelebil cu denumirea sau marca comercială a solicitantului și cu denumirea comercială a acestuia. Specimenul trebuie să fi fost deteriorat așa cum este definit la punctul 2.7 de mai sus. |
| --- | --- |

3.3.3.

Un eșantion suplimentar din tipul de dispozitive de schimb pentru controlul poluării, în cazul unui dispozitiv de schimb pentru controlul poluării conceput pentru a fi montat pe un vehicul echipat cu sistem OBD. Acest eșantion trebuie marcat în mod clar și indelebil cu denumirea sau marca comercială a solicitantului și cu denumirea comercială a acestuia. Specimenul trebuie să fi fost deteriorat așa cum este definit la punctul 2.7 de mai sus.

4.   OMOLOGARE

4.1.   În cazul în care dispozitivul de schimb pentru controlul poluării prezentat în vederea omologării în temeiul prezentului regulament îndeplinește cerințele de la punctul 5 de mai jos, se acordă omologarea tipului respectiv de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării.

4.2.   Dispozitivele de schimb pentru controlul poluării originale, de un tip cuprins în anexa 2 la Regulamentul nr. 83 (2) și destinate montării pe un vehicul la care face referire documentul de omologare de tip relevant, nu trebuie omologate în conformitate cu prezentul regulament dacă îndeplinesc cerințele de la punctele 4.2.1 și 4.2.2.

2

4.2.1.   Marcajul

Dispozitivele originale de schimb pentru controlul poluării conțin cel puțin următoarele identificări:

4.2.1.1.   Numele sau marca de comerț a producătorului vehiculului.

4.2.1.2.   Marca și numărul de identificare al piesei dispozitivului original de schimb pentru controlul poluării, conform informațiilor de la punctul 4.2.3.

4.2.2.   Documentația

Dispozitivul original de schimb pentru controlul poluării este însoțit de următoarele informații:

4.2.2.1.   Numele sau marca de comerț a constructorului vehiculului.

4.2.2.2.   Marca și numărul de identificare al piesei dispozitivului original de schimb pentru controlul poluării, conform informațiilor de la punctul 4.2.3.

4.2.2.3.   Vehiculele pentru care dispozitivul original de schimb pentru controlul poluării corespunde unuia dintre tipurile menționate în anexa 2 la Regulamentul nr. 83 (3), inclusiv, unde este cazul, un marcaj pentru a stabili dacă dispozitivul original de schimb pentru controlul poluării poate fi montat pe un vehicul echipat cu sistem de diagnosticare la bord (sistem OBD).

3

4.2.2.4.   Instrucțiuni de montare, dacă e necesar.

4.2.2.5.   Aceste informații trebuie furnizate:

| (a) | sub forma unui pliant care însoțește dispozitivul de schimb pentru controlul poluării; sau |
| --- | --- |

(a)

sub forma unui pliant care însoțește dispozitivul de schimb pentru controlul poluării; sau

| (b) | pe ambalajul în care se vinde dispozitivul original de schimb pentru controlul poluării; sau |
| --- | --- |

(b)

pe ambalajul în care se vinde dispozitivul original de schimb pentru controlul poluării; sau

| (c) | prin orice alte mijloace aplicabile. |
| --- | --- |

(c)

prin orice alte mijloace aplicabile.

În orice caz, informațiile trebuie să fie disponibile în catalogul de produse distribuit în punctele de vânzare de către producătorul vehiculului.

4.2.3.   Producătorul vehiculului trebuie să furnizeze serviciului tehnic și/sau autorității de omologare informațiile necesare, în format electronic, care fac legătura între numerele relevante de identificare și documentația de omologare de tip.

Aceste informații trebuie să cuprindă:

| (a) | marca (mărcile) și tipul (tipurile) vehiculului; |
| --- | --- |

(a)

marca (mărcile) și tipul (tipurile) vehiculului;

| (b) | marca (mărcile) și tipul (tipurile) dispozitivului original de schimb pentru controlul poluării; |
| --- | --- |

(b)

marca (mărcile) și tipul (tipurile) dispozitivului original de schimb pentru controlul poluării;

| (c) | numărul (numerele) piesei dispozitivului original de schimb pentru controlul poluării; |
| --- | --- |

(c)

numărul (numerele) piesei dispozitivului original de schimb pentru controlul poluării;

| (d) | numărul de omologare de tip al tipului (tipurilor) relevant(e) de vehicule. |
| --- | --- |

(d)

numărul de omologare de tip al tipului (tipurilor) relevant(e) de vehicule.

4.3.   Fiecare tip omologat de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării primește un număr de omologare. Primele două cifre (00 pentru regulamentul în versiunea sa actuală) indică seria de modificări care cuprinde cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului, la data eliberării omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării. Același număr de omologare de tip poate include folosirea acelui tip de dispozitiv pentru controlul poluării de schimb la un număr variat de tipuri de vehicule.

4.4.   Dacă solicitantul unei omologări de tip poate demonstra autorității de omologare sau serviciului tehnic că respectivul dispozitiv de schimb pentru controlul poluării este de un tip menționat în anexa 2 la seria 05 sau seriile ulterioare de modificări la Regulamentul nr. 83, acordarea unui certificat de omologare de tip nu depinde de verificarea cerințelor specificate la punctul 5.

4.5.   Omologarea sau extinderea ori respingerea omologării unui tip de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării în temeiul prezentului regulament se notifică părților contractante ale acordului care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular conform cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

4.6.   Pe dispozitivul de schimb pentru controlul poluării ce corespunde unui tip de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării omologat în temeiul prezentului regulament se aplică, într-un loc vizibil specificat în formularul de omologare, o marcă de omologare internațională care constă din:

| 4.6.1. | Un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (4); |
| --- | --- |

4.6.1.

Un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (4);

4

| 4.6.2. | Numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o cratimă și numărul omologării lângă cercul prevăzut la punctul 4.6.1. |
| --- | --- |

4.6.2.

Numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o cratimă și numărul omologării lângă cercul prevăzut la punctul 4.6.1.

4.7.   În cazul în care dispozitivul de schimb pentru controlul poluării corespunde unui tip de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării omologat în temeiul unuia sau mai multor altor regulamente anexate la prezentul acord în țara care a acordat omologarea conform prezentului regulament, nu este necesar să se repete simbolul prevăzut la punctul 4.6.1; într-un astfel de caz, în dreapta simbolului prevăzut la punctul 4.6.1 se indică, în coloane verticale, numărul regulamentului și cel al omologării, precum și simbolurile suplimentare ale tuturor regulamentelor în temeiul cărora s-a acordat omologarea în țara care a acordat omologarea în conformitate cu prezentul regulament.

4.8.   Marca de omologare trebuie să fie clar lizibilă și indelebilă atunci când dispozitivul de schimb pentru controlul poluării este montat sub vehicul.

4.9.   Anexa 2 la prezentul regulament oferă exemple de dispunere a mărcilor de omologare.

5.   CERINȚE

5.1.   Condiții generale

5.1.1.   Dispozitivul de schimb pentru controlul poluării este proiectat, construit și apt să fie montat astfel încât să permită vehiculului să fie conform dispozițiilor din prezentul regulament cărora li se conforma inițial, iar emisiile poluante să fie limitate în mod efectiv pe durata normală de viață a vehiculului în condiții normale de exploatare.

5.1.2.   Dispozitivul de schimb pentru controlul poluării trebuie montat în exact aceeași poziție ca și dispozitivul original pentru controlul poluării, iar poziția conductei de evacuare a sondei (sondelor) pentru oxigen și a altor senzori, dacă este cazul, nu trebuie modificată.

5.1.3.   Dacă dispozitivul original pentru controlul poluării este prevăzut cu sisteme de protecție termică, atunci dispozitivul de schimb pentru controlul poluării trebuie prevăzut cu sisteme similare.

5.1.4.   Dispozitivul de schimb pentru controlul poluării trebuie să fie durabil, adică să fie proiectat, construit și destinat a fi montat în așa fel încât să ofere o rezistență suficientă la coroziune și la fenomenele de oxidare la care este expus, ținând seama de condițiile de exploatare a vehiculului.

5.2.   Cerințe referitoare la emisii

Vehiculul (vehiculele) indicat(e) la punctul 3.3.1 din prezentul regulament, echipat(e) cu un dispozitiv de schimb pentru controlul poluării de tipul pentru care se solicită omologarea, este (sunt) supus(e) unei încercări de tip I în condițiile descrise în anexele corespunzătoare la prezentul Regulament nr. 83 pentru a compara performanțele acestuia cu cele ale dispozitivului original pentru controlul poluării în conformitate cu procedura descrisă mai jos.

5.2.1.   Determinarea bazei pentru comparație

Vehiculul (vehiculele) se echipează cu un dispozitivul pentru controlul poluării original nou (a se vedea punctul 3.3.1) și se pun(e) în funcțiune timp de 12 cicluri extraurbane (încercarea de tip I, partea 2). După această condiționare preliminară, vehiculul sau vehiculele se păstrează într-o încăpere în care temperatura este aproximativ constantă, între 293 K și 303 K (20-30 °C). Această condiționare este efectuată timp de minimum șase ore și va continua până în momentul în care temperatura uleiului de motor și a lichidului de răcire, dacă există la bord, ajung la temperatura încăperii (cu o toleranță de ± 2 K). Apoi se efectuează trei încercări de tip I pentru gazele de evacuare.

5.2.2.   Încercare privind gazele de evacuare efectuată cu un dispozitiv de schimb pentru controlul poluării

Dispozitivul pentru controlul poluării original al vehiculului (vehiculelor) de încercare se înlocuiește cu dispozitivul de schimb pentru controlul poluării (a se vedea punctul 3.3.2), care se pune în funcțiune timp de 12 cicluri extraurbane (încercare de tip I, partea 2). După această condiționare preliminară, vehiculul sau vehiculele se păstrează într-o încăpere în care temperatura este aproximativ constantă, între 293 K și 303 K (20-30 °C). Această condiționare este efectuată timp de minimum șase ore și va continua până în momentul în care temperatura uleiului de motor și a lichidului de răcire, dacă există la bord, ajung la temperatura încăperii (cu o toleranță de ± 2 K). Apoi se efectuează trei încercări de tip I pentru gazele de evacuare.

5.2.3.   Evaluarea emisiilor de poluanți provenite de la vehiculele echipate cu dispozitive de schimb pentru controlul poluării

Vehiculul (vehiculele) de încercare, echipate cu dispozitivul original pentru controlul poluării, trebuie să respecte valorile-limită în conformitate cu omologarea de tip a vehiculului (vehiculelor), inclusiv, după caz, factorii de deteriorare aplicați în timpul omologării de tip a vehiculului (vehiculelor).

Se consideră că cerințele referitoare la emisiile vehiculului (vehiculelor) echipat(e) cu dispozitivul de schimb pentru controlul poluării sunt îndeplinite dacă rezultatele pentru fiecare poluant reglementat (CO, HC, particule de NOx și particule) îndeplinesc următoarele condiții:

x

| 1. | M ≤ 0,85S + 0,4G |
| --- | --- |

1.

M ≤ 0,85S + 0,4G

| 2. | M ≤ G |
| --- | --- |

2.

M ≤ G

unde:

| M | : | valoarea medie a emisiilor unui poluant (CO, HC, particule de NOx și particule) ori suma a doi poluanți (HC + NOx) obținută prin intermediul a trei încercări de tip I efectuate cu dispozitivul de schimb pentru controlul poluării. |
| --- | --- | --- |
| S | : | valoarea medie a emisiilor unui poluant (CO, HC, particule de NOx și particule) ori suma a doi poluanți (HC + NOx) obținută prin intermediul a trei încercări de tip I efectuate cu dispozitivul original pentru controlul poluării. |
| G | : | valoarea limită a emisiilor unui poluant (CO, HC, particule de NOx și particule) ori suma a doi poluanți (HC + NOx) conform omologării de tip a vehiculului (vehiculelor):






  (i) | împărțită, dacă este cazul, la factorii de deteriorare multiplicativi determinați în conformitate cu punctul 5.4 de mai jos sau |

M

:

valoarea medie a emisiilor unui poluant (CO, HC, particule de NOx și particule) ori suma a doi poluanți (HC + NOx) obținută prin intermediul a trei încercări de tip I efectuate cu dispozitivul de schimb pentru controlul poluării.

x

x

S

:

valoarea medie a emisiilor unui poluant (CO, HC, particule de NOx și particule) ori suma a doi poluanți (HC + NOx) obținută prin intermediul a trei încercări de tip I efectuate cu dispozitivul original pentru controlul poluării.

x

x

G

:

valoarea limită a emisiilor unui poluant (CO, HC, particule de NOx și particule) ori suma a doi poluanți (HC + NOx) conform omologării de tip a vehiculului (vehiculelor):

x

x

(i)

împărțită, dacă este cazul, la factorii de deteriorare multiplicativi determinați în conformitate cu punctul 5.4 de mai jos sau

| (ii) | din care se scad, dacă este cazul, factorii de deteriorare determinați în conformitate cu punctul 5.4 de mai jos |
| --- | --- |

(ii)

din care se scad, dacă este cazul, factorii de deteriorare determinați în conformitate cu punctul 5.4 de mai jos

În cazul în care omologarea este solicitată pentru tipuri diferite de vehicule de la același producător auto și cu condiția ca aceste vehicule de tipuri diferite să fie echipate cu același tip de dispozitivul pentru controlul poluării original, încercarea de tip I se poate limita la cel puțin două vehicule selectate de comun acord cu serviciul tehnic responsabil cu omologarea.

5.2.4.   Pentru dispozitivele de schimb pentru controlul poluării care urmează a fi montate pe vehiculele omologate de tip în conformitate cu seria 07 de amendamente la Regulamentul nr. 83, poluanții reglementați la care se face referire la punctul 5.2.3 din prezentul regulament sunt considerați a fi toți poluanții specificați la punctul 5.3.1.4 din seria 07 de amendamente la Regulamentul nr. 83.

5.3.   Cerințe referitoare la zgomot și performanța vehiculului

Dispozitivul de schimb pentru controlul poluării trebuie să îndeplinească cerințele tehnice prevăzute în Regulamentul nr. 59. Ca o alternativă la măsurarea contrapresiunii conform Regulamentului nr. 59, verificarea performanței vehiculului se poate efectua măsurând, pe un dinamometru de șasiu, puterea maximă absorbită la o viteză corespunzătoare puterii maxime a motorului. Valoarea determinată în condiții atmosferice de referință, așa cum specifică Regulamentul nr. 85, folosind dispozitivul de schimb pentru controlul poluării, nu trebuie să fie cu peste 5 % mai mică decât cea determinată folosind dispozitivul original pentru controlul poluării.

5.4.   Cerințe referitoare la durabilitate

Dispozitivul de schimb pentru controlul poluării trebuie să îndeplinească cerințele tehnice prevăzute la punctul 5.3.6 din Regulamentul nr. 83.

5.4.1.   Pentru dispozitivele de schimb pentru controlul poluării concepute pentru a fi montate pe vehiculele omologate de tip în conformitate cu seria 07 de amendamente la Regulamentul nr. 83, se utilizează cerințele privind durabilitatea și factorii de deteriorare asociați prevăzuți la punctul 5.3.6 din seria 07 de amendamente la Regulamentul nr. 83.

5.5.   Cerințe privind compatibilitatea cu sistemele OBD (aplicabile numai dispozitivelor de schimb pentru controlul poluării destinate montării pe vehicule echipate cu un sistem OBD)

Demonstrarea compatibilității cu sistemul OBD este necesară numai atunci când dispozitivul original pentru controlul poluării a fost monitorizat în configurația originală.

5.5.1.   Compatibilitatea dispozitivului de schimb pentru controlul poluării cu sistemul OBD trebuie demonstrată folosind procedurile descrise în seriile 05, 06 sau 07 (5) de modificări la Regulamentul nr. 83, anexa 11, apendicele 1,

5

5.5.2.   Dispozițiile seriilor 05, 06 sau 07 (5) de modificări la Regulamentul nr. 83, anexa 11, apendicele 1, aplicabile altor componente decât dispozitivului pentru controlul poluării, nu se aplică.

5

5.5.3.   Producătorul de piese de schimb poate folosi aceeași procedură de precondiționare și de încercare ca și pentru omologarea de tip inițială. În acest caz, autoritățile de omologare de tip furnizează, la cerere și fără discriminare, apendicele la comunicarea omologării de tip, care precizează numărul și tipul ciclurilor de precondiționare, precum și tipul ciclului de încercare utilizat de producătorul echipamentului original pentru încercarea OBD a dispozitivului pentru controlul poluării.

5.5.4.   Pentru a verifica instalarea și funcționarea corectă a tuturor componentelor monitorizate de sistemul OBD, sistemul OBD trebuie să nu indice nicio defecțiune și să nu fi înregistrat niciun cod de eroare înainte de instalarea oricărui dispozitiv de schimb pentru controlul poluării. O evaluare a stării sistemului OBD la finalul încercărilor descrise la punctul 5.2.1 poate fi utilă în acest scop.

5.5.5.   Indicatorul de defecțiune (MI: a se vedea punctul 2.5 din anexa 11 la seria 05 sau ulterioare de modificări la Regulamentul nr. 83) nu trebuie să se activeze în timpul funcționării vehiculului, așa cum este prevăzut la punctul 5.2.2.

5.5.6.   Pentru vehiculele cu motoare cu aprindere prin scânteie, dacă emisiile de THC și NMHC măsurate la încercarea de demonstrație pentru un nou convertizor catalitic de origine, conform punctului 5.2.1 din prezentul regulament, sunt mai mari decât valorile măsurate în timpul omologării vehiculului, diferența se adaugă la limitele prag ale sistemului OBD. Valorile-limită ale sistemului OBD sunt specificate la punctul 3.3.2 din anexa 11 la Regulamentul nr. 83.

5.5.7.   Valorile-limită ale sistemului OBD revizuite se aplică pe perioada încercărilor de compatibilitate OBD definite la punctele 5.5-5.5.5 din prezentul regulament. În mod particular, în cazurile în care depășirea este permisă, se aplică prevederile de la punctul 1 din apendicele 1 la anexa 11 la Regulamentul nr. 83.

5.6.   Cerințe pentru sistemele de regenerare periodică de schimb

5.6.1.   Cerințe referitoare la emisii

5.6.1.1.   Vehiculul (vehiculele) prevăzut(e) la punctul 3.3.1 din prezentul Regulament echipat(e) cu un sistem de regenerare periodică de schimb de tipul pentru care se solicită omologarea, este (sunt) supus(e) încercărilor descrise la punctul 3 din anexa 13 la Regulamentul nr. 83, cu scopul de a compara performanța acestuia cu performanța obținută la echiparea aceluiași vehicul cu sistemul de regenerare periodică de origine.

5.6.2.   Determinarea bazei pentru comparație

5.6.2.1.   Vehiculul se echipează cu un nou sistem de regenerare periodică de origine. Performanțele de emisie ale sistemului se determină pe baza procedurii de încercare definite la punctul 3 din anexa 13 la Regulamentul nr. 83.

5.6.2.2.   La cererea solicitantului pentru omologarea componentei de schimb, autoritatea de omologare pune la dispoziție, pe bază nediscriminatorie, informațiile la care se face trimitere la punctele 3.2.12.2.1.11.1 și 3.2.12.2.6.4.1 din documentul informativ inclus în anexa 1 la Regulamentul nr. 83, pentru fiecare vehicul încercat.

5.6.3.   Încercarea privind gazele de evacuare cu sistem de schimb de regenerare periodică

5.6.3.1.   Echipamentul de origine pentru regenerare periodică al vehiculului (vehiculelor) încercate se înlocuiește prin schimbarea sistemului de regenerare periodică. Performanțele de emisie ale sistemului se determină pe baza procedurii de încercare definite la punctul 3 din anexa 13 la Regulamentul nr. 83.

5.6.3.2.   Pentru determinarea factorului D al sistemului de regenerare periodică de schimb, poate fi utilizată oricare dintre metodele de stand pentru motor la care se face trimitere la punctul 3 din anexa 13 la Regulamentul nr. 83.

5.6.4.   Alte cerințe

La sistemele de schimb de regenerare periodică se aplică cerințele prevăzute la punctele 5.2.3, 5.3, 5.4 și 5.5 din prezentul regulament. În aceste puncte, cuvintele „convertizor catalitic” se înțeleg ca „sistem de regenerare periodică”.

6.   MODIFICAREA TIPULUI DE DISPOZITIV DE SCHIMB PENTRU CONTROLUL POLUĂRII ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII

Fiecare modificare a tipului de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării trebuie notificată departamentului administrativ care a aprobat respectivul tip de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării.

În acest caz, autoritatea poate:

| (a) | să considere că e improbabil ca modificările aduse să aibă vreun efect negativ semnificativ și că, în orice caz, dispozitivul de schimb pentru controlul poluării îndeplinește în continuare cerințele sau |
| --- | --- |

(a)

să considere că e improbabil ca modificările aduse să aibă vreun efect negativ semnificativ și că, în orice caz, dispozitivul de schimb pentru controlul poluării îndeplinește în continuare cerințele sau

| (b) | să solicite un alt raport de încercare pentru unele dintre sau toate încercările descrise la punctul 5 din prezentul regulament din partea serviciului tehnic responsabil de efectuarea încercărilor. |
| --- | --- |

(b)

să solicite un alt raport de încercare pentru unele dintre sau toate încercările descrise la punctul 5 din prezentul regulament din partea serviciului tehnic responsabil de efectuarea încercărilor.

Confirmarea sau refuzul omologării, specificând modificările, trebuie comunicate, prin procedura specificată la punctul 4.3 de mai sus, părților la acord care aplică prezentul regulament.

Autoritatea competentă care acordă extinderea omologării trebuie să aloce un număr de serie fiecărei fișe comunicare redactate în scopul unei astfel de extinderi.

7.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile referitoare la conformitatea producției sunt conforme cu cele prevăzute în acord, în apendicele 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu următoarele cerințe.

7.1.   Dispozitivele de schimb pentru controlul poluării omologate în conformitate cu prezentul regulament trebuie fabricate în așa fel încât să corespundă tipului omologat în caracteristicile definite la punctul 2.3 din prezentul regulament. Acestea trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute la punctul 5 și, dacă e cazul, cerințele încercărilor specificate în prezentul regulament.

7.2.   Autoritatea de omologare poate efectua orice încercare sau verificare prevăzută în prezentul regulament. În particular, poate efectua încercările descrise la punctul 5.2 din prezentul regulament (cerințe referitoare la emisii). În acest caz, titularul omologării poate solicita, ca opțiune alternativă, utilizarea ca bază de comparație nu a dispozitivului original pentru controlul poluării, ci a dispozitivului de schimb pentru controlul poluării care a fost folosit pe perioada încercărilor de omologare de tip (sau un alt eșantion care este în conformitate cu tipul omologat). Valorile emisiilor măsurate cu specimenul supus verificării trebuie în acest caz să nu depășească cu mai mult de 15 % valorile medii măsurate cu specimenul de referință.

8.   SANCȚIUNI ÎN CAZUL NECONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

8.1.   Omologarea acordată pentru un tip de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării în conformitate cu prezentul regulament poate fi retrasă dacă nu sunt respectate cerințele prevăzute la punctul 7 de mai sus.

8.2.   În cazul în care una dintre părțile contractante ale acordului care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, ea trebuie să informeze de îndată cealaltă parte contractantă care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular conform cu modelul prezentat în anexa 1 la prezentul regulament.

9.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul omologării încetează complet fabricarea unui tip de dispozitiv de schimb pentru controlul poluării omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta informează în acest sens autoritatea care a acordat omologarea. La primirea notificării respective, această autoritate informează celelalte părți ale acordului care aplică prezentul regulament prin intermediul unui formular conform cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

10.   DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE, PRECUM ȘI ALE AUTORITĂȚILOR DE OMOLOGARE DE TIP

Părțile contractante la acord care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale autorităților de omologare de tip care acordă omologarea și la care trebuie trimise fișele care certifică omologarea sau extinderea, refuzul sau retragerea omologării, emise în alte țări.

11.   DOCUMENTAȚIA

11.1.   Fiecare dispozitiv de schimb pentru controlul poluării se marchează indelebil cu numele sau marca de comerț a producătorului, alături de următoarele informații:

| 11.1.1. | Vehiculele (inclusiv anul fabricației) pentru care este omologat dispozitivul de schimb pentru controlul poluării, inclusiv, unde este cazul, un marcaj pentru a se stabili dacă dispozitivul de schimb pentru controlul poluării poate fi montat pe un vehicul echipat cu sistem de diagnosticare la bord (sistem OBD). |
| --- | --- |

11.1.1.

Vehiculele (inclusiv anul fabricației) pentru care este omologat dispozitivul de schimb pentru controlul poluării, inclusiv, unde este cazul, un marcaj pentru a se stabili dacă dispozitivul de schimb pentru controlul poluării poate fi montat pe un vehicul echipat cu sistem de diagnosticare la bord (sistem OBD).

| 11.1.2. | Instrucțiuni de montare, dacă e necesar. |
| --- | --- |

11.1.2.

Instrucțiuni de montare, dacă e necesar.

11.2.   Aceste informații trebuie furnizate:

| (a) | sub forma unui pliant care însoțește dispozitivul de schimb pentru controlul poluării; sau |
| --- | --- |

(a)

sub forma unui pliant care însoțește dispozitivul de schimb pentru controlul poluării; sau

| (b) | pe ambalajul în care se vinde dispozitivul de schimb pentru controlul poluării; sau |
| --- | --- |

(b)

pe ambalajul în care se vinde dispozitivul de schimb pentru controlul poluării; sau

| (c) | prin orice alte mijloace aplicabile. |
| --- | --- |

(c)

prin orice alte mijloace aplicabile.

În orice caz, informațiile se pun la dispoziție în catalogul produselor distribuit de către producător la punctele de vânzare a dispozitivelor de schimb pentru controlul poluării.

---

(1)  Anexa 2 la Regulamentul nr. 83, seria 06 de amendamente, se corectează în consecință – punctul 3.2.12.2.1 din anexa 1 la Regulamentul nr. 83, seria 07 de amendamente.

1

(2)  Anexa 2 la Regulamentul nr. 83, seria 06 de amendamente, se corectează în consecință – punctul 3.2.12.2.1 din anexa 1 la Regulamentul nr. 83, seria 07 de amendamente.

2

(3)  Anexa 2 la Regulamentul nr. 83, seria 06 de amendamente, se corectează în consecință – punctul 3.2.12.2.1 din anexa 1 la Regulamentul nr. 83, seria 07 de amendamente.

3

(4)  Numerele de identificare ale părților contractante la Acordul din 1958 sunt reproduse în anexa 3 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), document TRANS/WP.29/78/Rev.2.

4

(5)  În funcție de care dintre acestea era în vigoare la data omologării vehiculului.

5

---

APENDICE

Fișă informativă nr.... referitoare la omologarea de tip a dispozitivelor de schimb pentru controlul poluării

Schițele trebuie prezentate la scara corespunzătoare și suficient de detaliat, în format A4 sau într-un dosar format A4. Fotografiile, dacă există, trebuie să fie suficient de detaliate.

În cazul în care sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate sunt dotate cu comenzi electronice, se furnizează informații adecvate privind performanțele acestora.

1.   CONSIDERAȚII GENERALE

1.1.   Marca (denumirea comercială a producătorului):

1.2.   Tipul:

1.2.1.   Denumire (denumiri) comerciale, dacă există:

1.5.   Numele și adresa producătorului:

1.7.   Pentru componentele și unitățile tehnice separate, amplasarea și metoda de atașare a mărcii de omologare CEE:

1.8.   Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare:

2.   DESCRIEREA DISPOZITIVULUI

2.1.   Marca și tipul dispozitivului de schimb pentru controlul poluării:

2.2.   Desene ale dispozitivului de schimb pentru controlul poluării, care prezintă în special toate caracteristicile menționate la punctele 2.3-2.3.2 din prezentul apendice:

2.3.   Descrierea tipului sau tipurilor vehiculului pentru care este destinat dispozitivul de schimb pentru controlul poluării:

| 2.3.1. | Numărul (numerele) și/sau simbolul (simbolurile) ce caracterizează motorul și tipul (tipurile) de vehicul(e): |
| --- | --- |

2.3.1.

Numărul (numerele) și/sau simbolul (simbolurile) ce caracterizează motorul și tipul (tipurile) de vehicul(e):

| 2.3.2. | Dispozitivul de schimb pentru controlul poluării este compatibil cu cerințele sistemului OBD? Da/Nu (A se tăia varianta necorespunzătoare).
  Descrierea și schițele ilustrând poziția dispozitivului de schimb pentru controlul poluării în raport cu galeria (galeriile) de evacuare a (ale) motorului: |
| --- | --- |

2.3.2.

Dispozitivul de schimb pentru controlul poluării este compatibil cu cerințele sistemului OBD? Da/Nu (A se tăia varianta necorespunzătoare).

Descrierea și schițele ilustrând poziția dispozitivului de schimb pentru controlul poluării în raport cu galeria (galeriile) de evacuare a (ale) motorului:

---

ANEXA 1

COMUNICARE

[format maxim: A4 (210 × 297 mm]

(1)

emisă de: Denumirea administrației

Privind (2): Omologarea acordată

Omologarea extinsă

Omologarea refuzată

Omologarea retrasă

Încetarea definitivă a producției

unui dispozitiv de schimb pentru controlul poluării în conformitate cu Regulamentul nr. 103

Omologare nr. Extindere nr.

Motivul prelungirii:

1. Denumirea și adresa solicitantului:

2. Denumirea și adresa producătorului:

3. Numele sau marca de comerț a producătorului:

4. Tipul și denumirea comercială a dispozitivului de schimb pentru controlul poluării:

5. Mijloacele de identificare a tipului, dacă este marcat:

5.1. Amplasarea marcajului:

6. Tipul (tipurile) de vehicul pentru care tipul de dispozitiv de control al poluării se încadrează ca dispozitiv de schimb pentru controlul poluării:

7. Tipul (tipurile) de vehicul (vehicule) la bordul căruia a fost încercat dispozitivul de schimb pentru controlul poluării:

7.1. Dispozitivul de schimb pentru controlul poluării a demonstrat compatibilitate cu cerințele sistemului OBD? Da/Nu (2)

8. Amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare:

9. Prezentat pentru omologare la:

10. Serviciul tehnic responsabil de efectuarea încercărilor de omologare:

10.1. Data raportului de încercare:

10.2. Numărul raportului de încercare:

11. Omologare acordată/extinsă/refuzată/retrasă (2)

12. Locul:

13. Data:

14. Semnătura:

15. La prezenta comunicare este atașată o listă de documente în dosarul de omologare depus la serviciul administrativ care a acordat omologarea și care poate fi obținută la cerere.

(1) Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat/retras omologarea (a se vedea dispozițiile privind omologarea din regulament).

(2) A se tăia mențiunile necorespunzătoare.

---

ANEXA 2

EXEMPLE DE DISPUNERE A MĂRCILOR DE OMOLOGARE

MODELUL A

(A se vedea punctul 4.6 din prezentul regulament)

Image 3

Marcajul de omologare de mai sus, aplicat pe o componentă a unui dispozitiv de schimb pentru controlul poluării, arată că respectivul tip de convertizor a fost omologat în Țările de Jos (E 4), în conformitate cu Regulamentul nr. 103, având numărul de omologare 001234. Primele două cifre ale numărului de omologare arată că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 103 în forma sa originală.

MODELUL B

(A se vedea punctul 4.7 din prezentul regulament)

Image 4

Marcajul de omologare de mai sus, aplicat pe o componentă a unui dispozitiv de schimb pentru controlul poluării, arată că respectivul tip de convertizor a fost omologat în Țările de Jos (E 4), în conformitate cu Regulamentele nr. 103 și 59 (1).

Primele două cifre ale numerelor de omologare arată că la data acordării acestor omologări, Regulamentele nr. 103 și 59 erau în formă originală.

---

(1)  Al doilea număr figurează doar ca exemplu.

---